# data[].attributes.body
1. Hvordan påvirker ioniserende stråling mutationer i DNA og dermed risikoen for kræft?

2. Hvilke konsekvenser har stråling for økosystemer, herunder på planter og dyr i nærheden af strålingskilder?

3. Hvordan påvirker langvarig udsættelse for stråling menneskers sundhed og velbefindende?

4. Hvilken effekt har strålingsstråling på vores krops naturlige forsvarssystem, og hvordan kan det påvirke vores immunitet?

5. Hvordan kan stråling påvirke fertiliteten hos mennesker og dyr, og hvad er de langsigtede konsekvenser heraf?

6. Hvordan kan stråling påvirke børns udvikling og vækst, og hvad er de potentielle risici ved langvarig udsættelse?

7. Hvordan kan forskellige typer af stråling have forskellige effekter på forskellige typer af celler og organer i kroppen?

8. Hvordan kan man minimere risikoen for strålingsskader i industrier, hvor stråling er en del af arbejdsprocesserne?

9. Hvilke typer af stråling er mest skadelige for mennesker, og hvordan kan vi beskytte os mod dem?

10. Hvordan kan man bedst muligt monitorere og måle strålingsniveauer i miljøet og sikre, at de forbliver inden for sikre niveauer for mennesker og miljøet?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan stråling interagere med kroppens molekyler og påvirke dem?​ SLIDE 10

# data[].attributes.subject
Hvordan kan stråling interagere med kroppens molekyler og påvirke dem?​ SLIDE 10

# data[].attributes.body
Stråling er en energi, der bevæger sig i form af bølger eller partikler. Når stråling rammer vores krop, så kan den "lege" rundt med vores molekyler og lave ændringer.
Der er to slags stråling, der kan påvirke os. Det er ioniserende stråling og ikke-ioniserende stråling.

Det vi kalder ioniserende stråling har meget energi, og det kan fjerne elektroner fra atomer og molekylerne i vores krop.
Når dette sker, så kan molekylerne bliver ioniseret.
På denne måde kan de blive ustabile, og reagere anderledes med de andre molekyler i kroppen, der ikke er påvirket af strålingen.
Dette kan skade kroppens funktioner og muligvis cellerne.

Det som vi kalder ikke-ioniserende stråling har mindre energi og påvirker ikke molekylerne på samme måde som den ioniserede stråling. Dog kan denne type stråling stadig have nogle virkninger og/eller konsekvenser på kroppen, men de er mindre alvorlige.
F.eks. kan solens ultraviolette stråler være en form for ikke-ioniserende stråling, og det kan forårsage solskoldning og skade hudens celler.

# data[].attributes.body
Baggrundsstråling er den naturlige stråling, der findes i vores omgivelser. Den kommer primært fra kosmisk stråling fra rummet, radioaktive stoffer i jorden og radon, en radioaktiv gas. Denne stråling er almindelig og findes overalt. Selvom baggrundsstrålingen er til stede, er doserne normalt lave og anses for at være sikre for de fleste mennesker. Overvågning af strålingsniveauer er dog vigtig, især i områder med forhøjet koncentration af radioaktive stoffer eller radon

# data[].attributes.body
i 2016 var bornholms befolkningstal 39000 og 2403 af dem havde cancer. dvs at 6,1% af befolkningen havde cancer

# data[].attributes.body
Stråling kan have en betydelig indvirkning på levevilkårene for levende organismer. Det er vigtigt at perspektivere dette for at forstå dets betydning.

På den positive side anvendes ioniserende stråling i medicinsk diagnostik og behandling. Røntgenstråler og gammastråler bruges til at opdage og behandle sygdomme som kræft. Disse teknologier har revolutioneret medicinsk praksis og har bidraget til at redde mange liv.

På den anden side kan utilsigtet eller overdreven eksponering for stråling have negative konsekvenser. Det kan føre til genetiske mutationer, celleskader og sygdom hos levende organismer. Planter, dyr og mennesker er alle sårbare over for skadelige virkninger af stråling.

Desuden kan radioaktiv forurening som følge af atomulykker eller kernekraftværkulykker have langvarige og alvorlige konsekvenser for økosystemer og menneskers sundhed. Dette understreger vigtigheden af at overvåge og kontrollere strålingsniveauer for at beskytte miljøet og menneskers velbefindende.

Det er afgørende at fortsætte forskningen og udviklingen af sikre metoder til strålebeskyttelse og håndtering af radioaktivt affald. På denne måde kan vi minimere risikoen og sikre, at stråling anvendes på en ansvarlig måde til gavn for samfundet og bevarelse af vores økosystemer.

# data[].attributes.body
https://bornholm.nu/?Id=68330

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I løbet af i år vil 351 nye blive ramt af sygdommen, viser beregninger, som Kræftens Bekæmpelse har foretaget ud fra landstallene for kræft.

Søndag den 3. april holder Kræftens Bekæmpelse landsindsamling for at styrke kampen mod kræft.

- Hver tredje dansker bliver ramt af kræft, før de bliver 75 år. Det gælder også her på Bornholm Derfor er det vigtigt, at så mange som muligt er på gaden den 3. april og hjælper os med at samle penge ind til forskning og til at hjælpe de mennesker, som har fået kræft, siger Ditte Dideriksen, formand for Kræftens Bekæmpelses lokalafdeling på Bornholm.

De seneste opgørelser viser, at kræft er den hyppigste årsag til dødsfald i Danmark.

- Vi skal intensivere forskningen. Vi skylder både overleverne og de nye kræftpatienter at gøre, alt hvad vi kan. Derfor vil jeg opfordre alle her i kommunen til at hjælpe, enten ved at melde sig som indsamler eller ved at have penge klar til den indsamler, som kommer forbi søndag den 3. april, siger Ditte Dideriksen.

Kræftens Bekæmpelse mangler lige for tiden indsamlere i Rønne, Svaneke og Klemensker.
Du kan melde dig som indsamler på tlf. 7012 2016 eller på www.indsamling.dk.
FORKERTE FAKTA? Bornholm.nu skal ikke offentliggøre faktuelle fejl. Hvis der er noget i denne artikel, du føler er forkert, skal du kontakte os på mail: red@bornholm.nu.

© Copyright 2023 Bornholm.nu. Denne artikel er beskyttet af lov om ophavsret og må ikke kopieres eller på anden måde videreudnyttes uden særlig aftale.

# data[].attributes.attachment_link.description
I løbet af i år vil 351 nye blive ramt af sygdommen, viser beregninger, som Kræftens Bekæmpelse har foretaget ud fra landstallene for kræft. Søndag den 3. april holder Kræftens Bekæmpelse landsindsamling for at styrke kampen mod kræft. - Hver tredje dansker bliver ramt af kræft, før de bliver 75 år.

# data[].attributes.body
https://www.sst.dk/~/media/98A1494A952441D99AEACEA02DA2DD19.ashx

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker stråling vores DNA, og hvilke konsekvenser kan det have for vores sundhed? SLIDE 6

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker stråling vores DNA, og hvilke konsekvenser kan det have for vores sundhed? SLIDE 6

# data[].attributes.body
Cellerne i kroppen rammes tit af stråling, og når det sker, bliver der afsat energi i ens celler, og dette fører til skader. Disse slags skader opstår konstant, men ens krop reparerer dem effektivt og hurtigt. Nogle skader bliver dog ikke repareret, og disse kan fører til permanente skader/forandringer i cellerne og i værste tilfælde, det vi kalder "celledød".

Når ioniserende stråling kommer ind i mennesket, så omdanner strålerne de atomer og/eller molekyler, de passere, til det der kaldes ioner. Et ion er et atom/molekyle, der er elektrisk ladet pga. den proces, der har været i gang.
Ioniserende stråling påvirker dog cellernes arvemateriale, også kaldt DNA, og dette kan på længere sigt fører til udvikling af kræft.

# data[].attributes.headline
12. Hvordan påvirker stråling de kemiske og fysiske egenskaber af stoffer, fx medicin og andre kemikalier, i kroppen?​

# data[].attributes.subject
12. Hvordan påvirker stråling de kemiske og fysiske egenskaber af stoffer, fx medicin og andre kemikalier, i kroppen?​

# data[].attributes.body
"ionisering" Stråling kan fjerne eller tilføje elektroner til atomer eller molekyler som ændrer deres kemiske egenskaber. det kan føre til dannelse af kemisk aktive stoffer.

"Kemiske reaktioner" Stråling kan danne nye forbindelser eller nedbryde molekyler som ændrer deres egenskaber.

"Radiolyse" Stråling kan bryde kemiske bindinger og nedbryde molekyler som ændrer deres egenskaber.

"Aktivering" Nogle stoffer kan blive radioaktive efter at været udsat for stråling, hvilket ændrer deres egenskaber og virkninger i kroppen.

# data[].attributes.headline
9. Hvilken indvirkning har stråling i kroppen i områder med højt radioaktivt indhold?​

# data[].attributes.subject
9. Hvilken indvirkning har stråling i kroppen i områder med højt radioaktivt indhold?​

# data[].attributes.body
Stråling i områder med højt radioaktivt indhold kan have en indvirkning på kroppen. Der er forskellige former for stråling. Hver type stråling har forskellige egenskaber og har deres egene indvirkninger.

Alfa stråling kan skade væv og organer.
Beta stråling kan skade huden og væv.
Gamma stråling kan fører til kræft, genetiske skader og andre alvorlige sygdomme
Neutron stråling kan skade på celler, væv og organer. Det kan også være med til at danne radioaktive isotoper i kroppen.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker stråling mennesker i forskellige geografiske områder? slide 7.

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker stråling mennesker i forskellige geografiske områder? slide 7.

# data[].attributes.body
Stråling kan påvirke mennesker i forskellige geografiske områder på forskellige måder. Nogle områder har naturligt højere strålingsniveauer på grund af geologiske forhold, hvilket øger befolkningens eksponering for stråling. Områder med flere menneskeskabte strålingskilder, såsom atomkraftværker, kan have øget lokal eksponering for stråling. Det er vigtigt at overvåge eksponeringsniveauer og tage de nødvendige sikkerhedsmidler for at beskytte sig mod stråling.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan man beskytte sig mod skadelig stråling, og hvad er de biologiske mekanismer bag denne beskyttelse? slide 5.

# data[].attributes.subject
Hvordan kan man beskytte sig mod skadelig stråling, og hvad er de biologiske mekanismer bag denne beskyttelse? slide 5.

# data[].attributes.body
For at beskytte sig mod skadelig stråling kan man tage gøre disse ting:

1. Afstand: Øg afstanden til strålingskilden. Jo længere væk du er, desto mindre vil du blive udsat for strålingen.

2. Tid: Begræns den tid, du tilbringer i nærheden af strålingskilden. Jo kortere tid du er udsat for strålingen, desto mindre skade kan den forårsage.

3. Skærmning: Brug skærmende materialer som bly, beton eller tungmetaller til at blokere strålingen. Disse materialer absorberer strålingen og reducerer dens effekt.

4. Beskyttende beklædning: Brug specielt designet beskyttelsesudstyr, såsom blyforklæder eller blybriller, når du arbejder i områder med strålingsrisiko.

5. Strålingsdetektorer: Brug strålingsdetektorer til at overvåge niveauerne af stråling i dit miljø. På den måde kan du identificere områder med høj strålingsintensitet og undgå dem.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker stråling kroppens immunforsvar og hvilke typer af stråling er mest skadelige? 4.

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker stråling kroppens immunforsvar og hvilke typer af stråling er mest skadelige? 4.

# data[].attributes.body
Stråling kan potentielt påvirke immunforsvaret på forskellige måder. Ioniserende stråling og gammastråler, kan direkte skade immunsystemets celler. Det kan forårsage DNA-skader og celledød i de hvide blodlegemer, der er vigtige for immunsystemets funktion. Stråling kan også skade knoglemarven, som producerer immunceller, hvilket kan svække immunsystemet. Desuden kan stråling påvirke produktionen af signalstoffer, der styrer immunresponsen. disse konsekvenser afhænger af hvor meget du er blevet eksoneret nær strålingskilden.

Radioaktiv stråling inddeles ofte i tre typer: alfa-, beta- og gammastråling. Alfastrålingen er den farligste, selvom den er langt mindre energirig end de andre to. En dosis af alfastråling er ca. 20 gange mere skadelig end en dosis af beta- eller gammastråling.

# data[].attributes.body
Stråling kan have en betydelig indvirkning på levevilkårene for levende organismer. Det er vigtigt at perspektivere dette for at forstå dets betydning.

På den positive side anvendes ioniserende stråling i medicinsk diagnostik og behandling. Røntgenstråler og gammastråler bruges til at opdage og behandle sygdomme som kræft. Disse teknologier har revolutioneret medicinsk praksis og har bidraget til at redde mange liv.

På den anden side kan utilsigtet eller overdreven eksponering for stråling have negative konsekvenser. Det kan føre til genetiske mutationer, celleskader og sygdom hos levende organismer. Planter, dyr og mennesker er alle sårbare over for skadelige virkninger af stråling.

Desuden kan radioaktiv forurening som følge af atomulykker eller kernekraftværkulykker have langvarige og alvorlige konsekvenser for økosystemer og menneskers sundhed. Dette understreger vigtigheden af at overvåge og kontrollere strålingsniveauer for at beskytte miljøet og menneskers velbefindende.

Det er afgørende at fortsætte forskningen og udviklingen af sikre metoder til strålebeskyttelse og håndtering af radioaktivt affald. På denne måde kan vi minimere risikoen og sikre, at stråling anvendes på en ansvarlig måde til gavn for samfundet og bevarelse af vores økosystemer.

# data[].attributes.body
1. Hvordan påvirker langvarig udsættelse for lavdosis-stråling menneskers sundhed og velbefindende?

# data[].attributes.body
§ 15. Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler om tilladelse til og underretning om brug af strålekilder eller stråleudsættelse.

§ 16. Sundhedsstyrelsen kan fastsætte regler om frigivelse af radioaktive stoffer, genstande, grunde og bygninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den gennemsnitlige dansker modtager en stråledosis på ca. 4 milli-sievert (mSv) om året fra ioniserende stråling. Det meste kommer fra naturlige kilder, mens ca. en fjerdedel stammer fra menneskeskabt stråling.

# data[].attributes.body
Der er lovgivning, som regulerer brugen af stråling i forskellige sammenhænge, såsom medicinsk brug og industrielle anvendelser.

# data[].attributes.body
Der er en række forskellige måder, hvorpå man kan beskytte sig selv og andre mod stråling, herunder ved at anvende personlige beskyttelsesmidler, reducere eksponeringstid og minimere strålingskilder.

# data[].attributes.body
Der er mange forskellige kilder til stråling, herunder naturlige kilder som sollys og radioaktive stoffer i jorden, samt menneskeskabte kilder som radioaktive materialer og strålingsbehandling.

# data[].attributes.body
Stråling kan have en række biologiske effekter på organismer, herunder mutationer i DNA'et, celleskader og øget risiko for kræft.

# data[].attributes.body
Doseringen af stråling kan have stor betydning for, hvordan den påvirker organismer. Forskellige organismer kan have forskellig tolerance over for forskellige doser af stråling.

# data[].attributes.body
Ikke-ioniserende stråling refererer til enhver form for elektromagnetisk stråling, der ikke bærer nok energi pr. kvante til at ionisere atomer eller molekyler - det vil sige fuldstændigt at fjerne en elektron fra et atom eller molekyle.

# data[].attributes.body
Energirige stråler der kan slå elektroner fra de atomer og molekyler, som de rammer, så der dannes ioner. Når dette sker i molekyler i celler, kan det ændre cellens egenskaber. Strålerne påvirker cellernes arvemateriale, så de enten dør eller deler sig langsommere.

# data[].attributes.body
I en accelerator eller et røntgenrør kan man fremstille røntgenstråling. Den har de samme fysiske egenskaber som gammastråling, men kommer ikke fra radioaktivt henfald. I modsætning til stråling fra radioaktive stoffer dannes røntgenstråling med elektricitet, så strålingen ophører, når acceleratoren eller røntgenrøret slukkes.

# data[].attributes.body
Gammastråling er en af de strålingstyper, der er mest gennemtrængende. Rækkevidden og gennemtrængningsevnen er større, jo højere energi gammastrålingen har. For at afskærme gammastråling kan der kræves en tyk væg af mursten eller beton, eller et lag af metal (bly eller stål).

# data[].attributes.body
Betastråling har en længere rækkevidde i luft og kan trænge ind i huden. Hvor gennemtrængende betastrålingen er, afhænger af dens energi.

# data[].attributes.body
Alfastråling er den mindst gennemtrængende type. I luft har den en rækkevidde på ca. 4 cm, og den kan ikke trænge igennem menneskets hud. Derimod kan et alfastrålende stof blive sundhedsskadeligt, hvis det kommer ind i kroppen. Et almindeligt eksempel er radongas, som afgiver alfastråling til lungerne, når den bliver indåndet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Stråling er en form for overførsel af energi. Nogle typer stråling kan vi opfatte med vores sanser, fx varme og synligt lys - men de fleste kan vi ikke mærke.

# data[].attributes.body
1. Hvordan påvirker langvarig udsættelse for lavdosis-stråling menneskers sundhed og velbefindende?

2. Hvilken effekt har strålingsstråling på vores krops naturlige forsvarssystem, og hvordan kan det påvirke vores immunitet?

3. Hvordan kan man minimere risikoen for strålingsskader i industrier, hvor stråling er en del af arbejdsprocesserne?

4. Hvordan kan man bedst muligt monitorere og måle strålingsniveauer i miljøet og sikre, at de forbliver inden for sikre niveauer for mennesker og miljøet?

# data[].attributes.attachment_link.title
Strålings indvirkning på levende organismers levevilkår

# data[].attributes.attachment_link.description
Du har måske hørt, at stråling er farligt, men hvis vi ikke havde den naturlige stråling, ville liv, som vi kender det i dag, slet ikke eksistere. Her kan du lære meget mere om, hvad stråling er, og hvilken betydning det har for os. 

# data[].attributes.body
Her er 10 problemstillinger relateret til strålings indvirkning på levende organismers levevilkår:

1. Kræftrisiko: Stråling kan forårsage DNA-skader og øge risikoen for kræft hos både mennesker og dyr.

2. Skader på arvematerialet: Stråling kan forårsage mutationer i arvematerialet hos planter og dyr, hvilket kan påvirke deres reproduktive evner og overlevelseschancer.

3. Fosterskader: Høje niveauer af stråling kan forårsage fosterskader hos gravide kvinder, hvilket kan have alvorlige konsekvenser for barnets sundhed.

4. Sundhedseffekter: Langvarig udsættelse for stråling kan øge risikoen for en række sundhedsproblemer, herunder hjertesygdomme, strålingssyge og catarakter.

5. Miljøpåvirkning: Stråling kan påvirke økosystemer ved at forårsage mutationer og dødsfald blandt planter og dyr.

6. Strålingsfølsomhed: Forskellige organismer har forskellige niveauer af strålingsfølsomhed, og nogle arter kan være mere modstandsdygtige over for stråling end andre.

7. Radioaktiv forurening: Radioaktivt materiale kan forblive farligt i tusindvis af år og kan forurene jorden, luften og vandet i området omkring en strålingskilde.

8. Sikkerhed: Stråling kan være farlig for mennesker og kræver, at sikkerhedsforanstaltninger bliver taget for at minimere risikoen for udsættelse.

9. Strålingskilder: Der er mange forskellige kilder til stråling, herunder naturlige kilder såsom kosmisk stråling og menneskeskabte kilder som atomkraftværker og medicinsk udstyr.

10. Forskningsbehov: Der er stadig meget, vi ikke ved om stråling og dens indvirkning på levende organismer, og der er behov for mere forskning for at forstå dens langsigtede virkninger og udvikle metoder til at beskytte mennesker og miljøet mod strålingsskader.

# data[].attributes.body
9.

Stråling i områder med højt radioaktivt indhold kan have en indvirkning på kroppen. Der er forskellige former for stråling. Hver type stråling har forskellige egenskaber og har deres egene indvirkninger.

Alfa stråling skader væv og organer.

Beta stråling skader huden og væv.

Gamma stråling kan fører til kræft, genetiske skader og andre alvorlige sygdomme

Neutron stråling kan skade på celler, væv og organer. Det kan også være med til at danne radioaktive atomvarianter i kroppen.

12. "ionisering" stråling kan fjerne eller tilføje elektroner til molekyler som ændrer deres kemiske egenskaber, som kan fører til dannelse af kemiske aktive stoffer

"kemiske reaktioner" stråling kan danne nye forbindelser eller nedbryde molekyler som ændrer deres egenskaber

"radiolyse" stråling kan bryde kemiske bindninger og ændrer molekyler som ændrer deres egenskaber

"aktivering" nogle stoffer kan blive radioaktive efter været udsat for stråling

# data[].attributes.body
Strålingsenergi er energi der udsendes eller absorberes i form af elektromagnetisk stråling. Elektromagnetisk stråling har en energi der afhænger af dens intensitet og frekvens. Man kan tænke på strålingen som bestående af masseløse partikler kaldet fotoner.

# data[].attributes.headline
Alberts noter (Lidt om ioniserende stråling)

# data[].attributes.subject
Alberts noter (Lidt om ioniserende stråling)

# data[].attributes.body
TYPER IONISERENDE STRÅLING
Tre typer ioniserende stråling, alfastråling, betastråling og gammastråling.

Alfastråling består af det, vi kalder "heliumkerner". Disse kerner består af to protoner og to neutroner.

Betastråling består af elektroner og positroner. Positroner er elektronens antipartikel, derfor bliver de også også kaldt "antielektroner".

Gammastråling er den mest energirige form for stråling. Gammastråling har en bølgelængde der derfor er mindre, men dens frekvens er højere. Man kan også forklare det således, at det ikke spreder sig så meget, men indenfor det "lille" areal det er udbredt i, så er der mere kraftig stråling og derfor farligere.

HENFALD
Alfahenfald sker, når de tunge kerner bliver så ustabile, at de mister deres masse ved at udsende heliumkerner. Heliumkernen kan også siges at være en alfapartikel.

Betahenfald er den proces, hvor der udsendes betastråling fra atomkerner (elektroner og/eller positroner). Hvis det er elektronen der snakkes om, bruger vi betegnelsen; "beta minus" (β-), og ved udsendelse af positroner kaldes det beta plus-henfald (β⁺).

Der er en proces, gammahenfald, og det er når atomkernen afgiver noget af sin overskudsenergi ved at udsende noget gammastråling, og kernen går samtidig over i en tilstand med lavere energi.

Kilder til ioniserende stråling
Det kan stamme fra naturlige kilder som radioaktive materiale i jorden, kosmisk stråling udenfra Jordens atmosfære og radon i vores atmosfære.

Dog så kan det også være mennneskeskabt og stamme fra diverse kilder såsom røntgenbilleder, strålebehandling, kernekraftværker og nuclear-våben designet til masseødelæggelse.

Effekter på sundhed
Ioniserende stråling kan både have akutte og langsigtede sundhedseffekter.
De akutte virkninger kan f.eks. omhandle ting som forbrændinger, akut strålesyge og død. Dog skal der være VIRKELIG meget stråling, for at få akut strålingssyge og i værste tilfælde dø.
De langsigtede effekter kan dog omfatte kræft, genetiske skader og en forøget risiko for arvelige sygedommer, der kan følge din families blod.

Ioniserende strålings anvendelser
Det har mange anvendelser indenfor forskning, industri og medicin. Det bliver f.eks. brugt til at diagnosticere på behandle sygdomme som kræft, sterilisere medicinsk udstyr før brug og undersøge forskelligt materiales struktur.

# data[].attributes.body
1. vi putter frø med forskelligt antal stråling i fx 50.000, 150.000 500.000, 4.000.000 i forskellige rækker. Så derfra ser vi forskellen i mellem dem.

2. vi putter mælk der er støttet med radioaktiv stråling. (alphastråling) i en plastikcontainer. Så ser vi hvordan den påvirker os gennem langt tid