# data[].attributes.body
Gyvename pasaulyje, kuriame apsaugos kameros fiksuoja kiekvieną žingsnį, atidžiai klausomasi telefoninių skambučių, o interneto milžinai siūlo užnugarį už mūsų asmens duomenis aukščiausią kainą pasiūliusiam ir svarbiausiam autoritetui. Gedėti dėl privatumo netekties dabar gali atrodyti pateisinama. Tačiau ar privatumas internetinėje erdvėje laikytinas prabanga? O gal tai iš tikrųjų pamatinė žmogaus teisė? Ramūnas Žika, kibernetinio saugumo įmonių grupės „Tesonet“ rizikų valdymo vadovas, pokalbio metu atskleidė daug intriguojančių detalių apie tai, kokias teises turime internetinėje erdvėje ir kaip galima joje apsisaugoti

# data[].attributes.body
Mano nuomone, sąvoka „privatumas internete“ pirmiausia susijusi su žinojimu, kokie asmens duomenys yra renkami, kas juos renka, kaip jie naudojami ir kokia galimybė visa tai kontroliuoti tiek, kiek leidžia technologijos. Asmens teisė į privatumą apima ir privatumą internetinėje erdvėje, ji susijusi su asmeninės informacijos saugojimu, naudojimu, teikimu tretiesiems asmenims ir pateikimu internete. Teisė į privatumą neatsiejamai susijusi su asmens duomenimis, kurie gali būti labai įvairūs (pvz., vardas, pavardė, gyvenamosios vietos adresas, atvaizdas, asmens kodas, pirštų atspaudai, akies rainelė, telefono numeris, elektroninio pašto adresas, interneto protokolo (IP) adresas, automobilio numeris ir t. t.), taip pat kita informacija (pvz., žmonių elgesys interneto svetainėse). Kai kuriais atvejais pakanka interneto svetainėje nurodyti žmogaus amžių bei adresą ir bus galima nustatyti, koks tai asmuo, net jam aiškiai neatskleidus savo vardo. Amerikoje atliktas tyrimas parodė, kad 87 proc. visų amerikiečių galima unikaliai identifikuoti naudojant tik tris duomenis: pašto kodą, gimimo datą ir lytį.

# data[].attributes.body
Galvodami apie privatumą internete, pagalvokime apie teisę į privatumą, kai esame savo namuose. Juk tikrai nenorime, kad mūsų kaimynai nuolat stebėtų, ką darome savo patogioje ir saugioje erdvėje – namuose.

# data[].attributes.body
Atsisiųsti nemokamus piratinius filmus, žaidimus ir programas – vienas iš paprasčiausių būdų gauti į savo įrenginį kenkėjiškas programas. Būkite labai atsargūs svetainėse, kuriomis nepasitikite, arba dar geriau – visai ten neikite.

# data[].attributes.body
Visi mūsų pateikti duomenys interneto svetainėje turi būti saugomi duomenų valdytojų. Duomenų saugumas pažeidžiamas tada, kai asmens duomenys, už kuriuos atsako duomenų valdytojas, atsitiktinai arba neteisėtai atskleidžiami neteisėtiems gavėjams arba tokie duomenys tampa laikinai neprieinami arba pakeičiami.

# data[].attributes.body
Turbūt visiems žinoma situacija, kai neskaitydami sąlygų spaudžiame mygtuką „Sutinku“, be jokių dvejonių socialiniuose tinkluose dalijamės gražiausiomis atostogų akimirkomis, o gavę iš pažiūros rimtai atrodantį elektroninį laišką jį atidarome. Iš tiesų dauguma žmonių papuola į tokias situacijas, tačiau turėtume stengtis išvengti šių blogų įpročių. Internete yra begalė būdų, kaip pakliūti į bėdą, tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į 3 dažniausiai pasitaikančias grėsmes ir aptarti, kaip jų išvengti.

# data[].attributes.body
Atsidarę neaiškias elektroninių laiškų nuorodas galite pakliūti į duomenų vagių rankas. Duomenų vagystė (angl. phishing) – tai tokia sukčiavimo forma prieš organizacijas ar privačius asmenis, kai pasinaudojant nepageidaujamomis elektroninio pašto žinutėmis ar falsifikuotais interneto tinklalapiais siekiama išgauti prisijungimo prie informacinių sistemų slaptažodžius ar kitus konfidencialius duomenis. Dažniausiai tokio pobūdžio atakos būna nukreiptos prieš bankų klientus, siekiant sužinoti jų prisijungimo prie elektroninės bankininkystės sistemų slaptažodžius ar kreditinių kortelių duomenis. Kaip apsisaugoti? Labai atidžiai įvertinkite laiškus, kuriuose prašoma pateikti konfidencialią informaciją. Žinokite, kad patikimos bendrovės, o ypač bankai, niekada neprašo tokios informacijos pateikti elektroninio pašto laiškais. Jeigu visgi nusprendėte „prisijungti“, padarykite tai atskirame naršyklės lange, rankiniu būdu įvesdami savo elektroninės bankininkystės sistemos adresą, kuriuo lankotės įprastai (t. y. ne tą, kuris pateikiamas el. laiške). Nerašykite svarbios informacijos į iššokančius (pop-up) langus.