# data[].attributes.body
Nils är 77 år, han bor ensam i en liten lägenhet i Jomala. Nils är skild sedan många år och har inga barn. Nils har diabetes, KOL, hjärtsvikt, leversvikt, njursvikt, bensår samt tillfälliga psykiska problem med depression och ångest. Han har multiresistenta bakterier ESBL, MRSA och hepatit. Nils har sammanhållen hemvård (kommunal hemtjänst + ÅHS hemsjukvård) 3 ggr/ vecka.

# data[].attributes.body
Vid ett tillfälle är han mycket dålig och andas tungt när hemtjänst kommer till honom. De tar kontakt med akuten som bedömer att det är bäst för honom att komma till akuten, ambulans tillkallas och fältchef deltar i larmet.
Behov: Samordnat, organisationsoberoende VIS.
Effekt: Patientcentrerad vård.

# data[].attributes.body
Hemtjänst gör en notering i journalen om det aktuella statuset i den sammanhållna   vårddokumentationen.
Behov: Sammanhållen vårddokumentation med ÅHS och kommuner. Vitalparametrar ska kunna sättas in av hemtjänst.
Effekt: Personalen kan läsa vårddokumentation i real tid. Informationen fås snabbt och korrekt. Patientsäkerheten ökar då alla kan ta del av korrekt information.

# data[].attributes.body
Ambulansen och fältchef kommer fram. Nils klagar på smärtor i vänster arm. Fältchefen tar vitalparametrar och EKG vilket skickas automatiskt till akuten. Fältchef ger läkemedel och syrgas.

Behov: Information som tidigare sjukdomar och aktuella läkemedel ska vara tillgängligt för ambulans/fältchef på plats, beslutsstöd.
Effekt: Fältchefen kan göra en mer korrekt bedömning av patientens hälsostatus och påbörja adekvat behandling.

# data[].attributes.body
Nils åker ambulans till akuten. Nils har 40 graders feber, är illamående, svårt att andas och har huvudvärk när han kommer in på akuten.

Fältchefen dokumenterar denna status i daglig anteckning.

Behov: Fältchefen behöver kunna göra anteckningen mobilt. Inrapportering före ankomst till akuten (som nu rings in) ska ske digitalt enligt SBAR. Patienten skrivs in i VIS (vårdprocessen) redan före ankomst. Patienter kan få plats och placeras i vårdlogistikvyn. Kvitteras när de ankommit.
Effekt: Akutpersonalen kan läsa noteringarna som fältchefen skapat före patientens ankomst till akuten.
Akutpersonalen kan iordningställa personalresurser, sal och läkemedel vilket ger ett snabbt handläggande.
Svårt sjuka patienter kan förlora medvetande innan ankomst till akuten och då ligger stor vinst i att prehospitala vårdpersonalen hunnit dokumentera information som patienten givit.

# data[].attributes.body
På akuten läser man hemtjänst bedömning i den gemensamma och sammanhållna vårddokumentationen och fältchefen uppdaterar akut- personalen om Nils nuvarande status.

Behov: Information om patienten och dennes aktuella situation ska vara tillgänglig. Dokumentera och synliggöra vem som lämnat informationen.
Effekt: Nils slipper då förklara vad som  hänt och akutpersonalen får korrekt information om Nils situation och status. Dokumentera och synliggöra vem som lämnat informationen.

# data[].attributes.body
Akutpersonal gör en egen bedömning av patientens status, samt fattar beslut om behandling och åtgärd som dokumenteras. De ger läkemedel, sätter infart och tar labprover.  Administrering av läkemedel dokumenteras i daglig anteckning.  Analyssvar på labprover mottas.
Behov: Möjlighet till minutdokumentering. Vitalparametrar lagras automatiskt och visas där de behöver synas (i olika vyer). Läkemedelsordination och administration behöver dokumenteras och signeras digitalt. Kommunikation mellan laboratoriesystem (Analytix) och VIS.
Effekt: Organisationsoberoende dokumentation. Patientsäkerheten ökar. Läkemedelslistan hålls aktuell och syns tydligt vilket också ökar patientsäkerheten.

# data[].attributes.body
Akuten skickar en begäran om radiologisk undersökning till Radiologiska kliniken.
Behov: Kommunikation mellan radiologiska system (RIS/ PACS) och VIS. Digital remiss/ begäran med vissa obligatoriska fält att fylla i (exempelvis graviditet/ Krea/ Pacemaker/ Uppmärksamhetsinformation). I röntgenremissen framkommer ev. förberedelser (processtöd). Att begäran är gjord och när tidpunkt för röntgen ges syns i ett gränssnitt som kan användas för vårdlogistik (anonymiserat).
Effekt: Effektivare handläggning.

# data[].attributes.body
Efter de första undersökningarna på akuten läggs Nils in på  medicinska vårdavdelningen där ytterligare provtagningar, röntgen och andra undersökningar görs. Begäran för undersökningar besvaras. Behandlingar ordineras. Läkemedel sätts in.
Behov: Alla ordinationer (behandlingar, läkemedel, undersökningar) syns samordnat. Finns även gränssnitt som kan användas för vårdlogistik (anonymiserat). Notifiering till avdelningen när man vet att patienten ska skrivas in. Avdelningen kan då "boka" rum till patienten i logistikvyn.
Effekt: Samordnad plan med patientens vårdaktiviteter och resursplanering ger effektivare och patientsäkrare vård.

# data[].attributes.body
Ytterligare åtgärder planeras och
koordineras i en gemensam
vårdplan. Det framgår i vårdplanen
vilka åtgärder som planerats, genomförts och utvärderats. Man kan även se vilken enhet och vilken roll samt individ som ansvarar för åtgärderna och när de skall genomföras. Patientens roll och delaktighet synliggörs.
Behov: Patientens samtliga vårdbehov ska ligga som grund för den koordinerade vårdplaneringen. Vårdplanerna görs tillsammans med patienten/ närstående. Vårdplanerna görs patientcentrerat utgående från patientens tidigare och aktuella status (även psykisk och social status. Dessa ska hittas lätt). Information om patienten ska kunna ses i en vårdlogistik vy.
Effekt: Resursanvändningen görs tydlig vilket kan ge resursbesparing. Målsättningen blir tydlig. Patienten får rätt vård i tid. Patienten blir delaktig i sin vård vilket ger ytterligare hälsoeffekter. Vårdtiden kan bli förkortad.

# data[].attributes.body
Radiologiska kliniken genomför en lungröntgen på Nils och skickar tillbaka ett svar till vårdavdelningen.
Behov: Möjlighet att följa upp var remissen/ begäran ligger i hanteringen. Flera åtgärder kan ses och således göras samtidigt. Radiologiska enheten lägger in tiden för röntgen i VIS, vilken syns i vårdplanen och vårdlogistik vyn. Digitalt svar på radiologisk undersökning. Synbart i vårdlogistik vyn när röntgen är gjord och när svar finns tillgängligt. Synligt även om det gjorts vidare konsultation (gällande röntgenbild) utanför ÅHS. Kommunikation mellan radiologiskt system och VIS (RIS/ PACS).
Effekt: Effektiv resursplanering. Snabbare handläggning möjliggör snabbare och korrekt vård.

# data[].attributes.body
Undersökningarna visar att  Nils har en lunginflammation och han är uttorkad.
Behov: Kunna skriva diagnos med ICD-10 kod. Diagnoser samlas. Kan sorteras kronologiskt/ ICD-10 kod/ tidpunkt etc. Kunna skriva arbetsdiagnos/ tillfällig/ permanent diagnos. Kunna korrigera felaktiga diagnoser. (Kolla upp med THL:s handbok). Kunna söka i diagnoser, både när de lägger en diagnos och när de vill titta på en patients diagnos. Kriterier som gör att en diagnos uppfylls (AI). Kunna hitta journaltext utifrån en diagnos. Möjlighet att korrigera diagnos med en förklaring.

# data[].attributes.body
Nils får nu infusion + tillsatser, Na+Ka  och antibiotika intravenöst.
Behov: Digital läkemedelslista. Kunna dokumentera både ordination och administration av iv-infusion + ev. tillsatser i läkemedelslistan. Stöd för iordningsställande (blandbarhet, biverkningar, administreringssätt, etc). Kunna kvittera/signera både start och avslut av iv-infusion, samt mängd och infusionshastighet. Systemet ska direkt kunna ta med infusionen i beräkning av vätskebalans. Bör kunna ordinera och se läkemedelsordinationer i valbara vyer (alla, öppenvårds- och slutenvårdsordinationer).
Effekt: Ökar patientsäkerheten då man ser iv-infusioner och andra läkemedel på samma ställe. Alla som har tillgång till VIS ser samma information gällande läkemedel som patienten fått och som ordinerats.

# data[].attributes.body
Nils allmäntillstånd har försämrats det senaste dygnet. Han har svårare att andas och hans syresättning har försämrats. Detta beror på att han samlar på sig vätska orsakat av hans hjärt- och njursvikt.
Behov: Kunna dokumentera Nils aktuella status.
Effekt: Med gemensamt VIS kan alla patientansvariga vårdaktörer följa med Nils aktuella hälsotillstånd (inom ramen för integritetsskydd). Resursplanering.

# data[].attributes.headline
Nils dropp pausas och vätskedrivande sätts in

# data[].attributes.subject
Nils dropp pausas och vätskedrivande sätts in

# data[].attributes.body
Infusion sätts ut. I samband med detta sätts vätskedrivande läkemedel in.
Behov: Kunna pausa läkemedelsbehandling i läkemedelslistan samt skriva orsak till paus eller dosändring. Kunna ordinera vb läkemedel. Kunna administrera vb läkemedel. Ev. på generell ordination. Kunna följa upp och utvärdera läkemedel. Kunna göra anteckning i läkemedelsbehandlingen, till exempel utvärdering eller orsak till att man avslutat läkemedelsbehandling.
Effekt: Patientsäkerheten ökar då läkemedelsbehandlingen är aktuell. Minskad dubbeldokumentation - minskad risk för feladministration. Utvärderingsmöjlighet effektiviserar vården och minskar patientlidande. Mindre ansvar ligger på patienten då ordinationen finns ordentligt dokumenterad.

# data[].attributes.body
Nils ligger inne i fyra dagar och återhämtar sig väl. Hans andning och syresättning har förbättrats.

# data[].attributes.body
Nils får information om att man

arbetat patientcentrerat inom

ÅHS.

# data[].attributes.body
Ett patientcentrerat synsätt ligger till grund för planeringen av vården. Under vårdtiden så har alla vårdaktiviteter samordnats och koordineras i en gemensam vårdplan som har till syfte att koordinera vårdåtgärder, resurser och resultat. Detta kan göras med hjälp av IT-stödet både synkront och asynkront. Detta görs för att använda tid, resurser på ett optimalt sätt samt att säkra patientens vårdkvalitet så man har koll på vad som är gjort, vem som utfört samt vad det blev för resultat.

# data[].attributes.body
Sjukhuset vill nu skriva ut Nils och Nils tillfrisknar och det är snart dags att bli utskriven. Den patientansvariga sjukskötaren på avdelningen kontaktar hemsjukvården och avdelningens socialkurator kontaktar hemtjänsten i kommunen (tystnadsplikt mellan specialsjukvård och socialvård).
Behov: Information om Nils status ska vara tillgänglig för hemsjukvård och hemtjänst. Överföring av ansvar ska dokumenteras.
Effekt: Patientsäkerheten ökar. Vårdkvaliteten förbättras. Ansvaret görs tydligt och Nils faller inte mellan stolarna.

# data[].attributes.body
För en planering av Nils kommande vård och omsorg i hemmet planeras ett vårdplaneringsmöte på avdelningen, (bör också ses i VIS att planer för ett möte finns).
Behov: Alla berörda ska kallas och kunna se information om mötet, inklusive deltagarna, i VIS.
Effekt: Rätt personer kommer till mötet.

# data[].attributes.body
Sjukskötaren från sjukhuset skickar en förfrågan om mötestid i den tjänsten “samordnad och koordinerade vård-och omsorgsplanering” som är en del av den sammanhållna vårddokumentationen eller så kontaktar sjukskötaren kommunens hemtjänst för vidare planering.
Behov: Viktigt att kunna se varandras anteckningar. Möjlighet att koordinera vårdplaneringsmöten smidigt i VIS.
Effekt: Snabbare och säkrare handläggning. Spara tid då vi slipper ringa runt och boka tider. Informationssäkerheten ökar. Patientsäkerheten ökar.

# data[].attributes.body
Skulle Nils vårdbehov förändrats radikalt t.ex. genom en stroke kunde vårdplaneringsmötet ske på vårdavdelningen men vid en långsam progress av sjukdomstillståndet eller en lång vårdtid kan all vårdplanering ske i hemmet.). Skulle ett vårdplaneringsmöte vara aktuellt på avdelningen skulle man gå igenom vilka behov Nils har och kan tänkas ha när han kommer hem. Han vet med bestämdhet att han vill komma hem och vara hemma.

# data[].attributes.body
På vårdplaneringsmötet deltar de personer som är aktuella. I detta fall: Nils (finns närstående så deltar även dessa), patientansvarig sjukskötare, läkare, socialkurator och eventuella terapeuter Nils har haft kontakt med t.ex. ergo eller fys. Patientansvarig från ÅHS hemsjukvård deltar. Även kommunens socialsekreterare/ äldreomsorgsledare/ hemtjänstledare deltar. Gemensamt beslutas det att Nils ska åka hem två dagar efter vårdplaneringen.

# data[].attributes.body
Nils koordinerade vårdplan uppdateras med nya åtgärder. En vårdåtgärd är en röntgen hos ÅHS och en annan är suturtagning av hemsjukvården.
Behov: I den samordnade och koordinerade vård- och omsorgsplaneringen delas relevant och behörig vårdinformation som skapats under vårdtillfället på sjukhuset till den som kommer ta över ansvaret. I vårdplaneringen bör det framkomma vad som är patientens önskemål eller annan vårdaktörs plan.
Effekt: Patientcentrerad vårdplanering ger ökar patient delaktighet och egenmakt. Detta ger en större chans att vårdplaneringen följs och lyckas. Samordnad vårdplan ger en möjlighet att koordinera årgärder (exempelvis benlindning och dusch eller labprover och röntgen).

# data[].attributes.body
Nils har nu ett utökat behov av hjälp med personlig omvårdnad eftersom han nu har svårare att klara sin dagliga hygien och blivit sämre, han har också svårt att kunna gå själv utan stöd. 

# data[].attributes.body
Han har fått gånghjälpmedel på avdelningen. Ansvarig sjukskötare på sjukhuset tar kontakt med hemtjänsten. Hon berättar att Nils kommer hem om två dagar och vilka behov han nu har. När Nils skall åka hem kontaktar sjuksköterskan HSV och ger en rapport om vad som har hänt Nils under vårdtiden på sjukhuset och att han nu är på väg hem
Behov: Digital omvårdnadsepikris som kan skickas till hemsjukvården och hemtjänst/ äldreboenden (patientens samtycke). Skrivs också ut om patienten vill ha den med. Om man vet på förhand (borde bli bättre på att ta oss tid att bedöma detta) att patienten snart ska skrivas hem så skickas notis digitalt till hemsjukvården och hemtjänsten att patienten småningom är på väg hem.
Effekt: Patientcentrerad vård ger ökad patientsäkerhet och ökar patientens delaktighet. Möjlighet till resursplanering. Samordningsvinster.