# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במשרד החינוך אומרים כי לימודים פרונטליים ומקוונים יישארו גם לאחר המשבר. מומחים מעריכים כי ישראל, שחוותה השבתה ממושכת של מערכת החינוך, מוכנה למהלך יותר ממדינות אחרות - ומצביעים על יתרונות רבים. פרופ' יוסי דהאן: "משרד החינוך יצטרך להמציא את עצמו מחדש"

בווידאו: ממצאי דוח המבקר על הלמידה מרחוק במהלך משבר הקורונה (צילום : משרד מבקר המדינה)

הלמידה המשולבת מלווה את ילדי ישראל כבר תקופה ארוכה והיא כאן כדי להישאר לאורך זמן, גם בתקופה שאחרי הקורונה. מומחים לחינוך משוכנעים שבמינון הנכון, השילוב של הלמידה הפרונטלית בבתי הספר עם הלמידה המקוונת, שעוררה ביקורת רבה במהלך משבר הקורונה, עשוי לתרום רבות גם לתלמידים וגם למורים.

מתוך הבנה שלא חוזרים לאחור, במשרד החינוך מנסים לנצל את המשבר כדי לפתח תשתית ראויה שתשרת את המערכת גם בעתיד. כך, הצוות המקצועי של הלמידה מרחוק במשרד החינוך, בוחן בין השאר את עניין הלמידה המשולבת בתקופה של אחרי הקורונה. לפי המשרד, התכנית טרם גובשה, וכי בימים אלה העיסוק העיקרי של הצוות הוא הלמידה המקוונת בתנאי הסגר, ולא התכנון לטווח הארוך.

לקריאה נוספת בנושא

"הלמידה המשולבת תישאר במערכת החינוך גם אחרי הקורונה כחלק מהגמישות הניהולית והפדגוגית וכחלק מהאמצעים לצמצום פערים", אמרו גורמים במשרד. "המהלך יתאפשר גם הודות לרכישה של 150 אלף מחשבים ניידים, הנחת תשתיות טכנולוגיות חדשניות בכ-4,600 מוסדות חינוך, הרחבת ההכשרות של הלימוד מרחוק לעובדי ההוראה והרחבת מאגר התכנים הדיגיטליים, בין היתר, יחד עם מטה המיזם הלאומי 'ישראל דיגיטלית'".

לדעת המומחים, ישראל מוכנה למהלך אולי אפילו יותר ממדינות אחרות שבהן לא היתה סגירה כה מסיבית של מערכת החינוך. לתפיסת המשרד, תקופת הקורונה יצרה הזדמנות להפוך את שיטת החינוך המיושנת לשיטה חדשנית יותר שתואמת את הצרכים של עולם התעסוקה המודרני, ומנצלת את היתרונות של השינויים הדיגיטליים שהתרחשו בשני העשורים האחרונים.

הכוונה היא לשלב למידה מקוונת עם פרונטלית, גם בעידן הפוסט קורונה, כאשר הלמידה המקוונת לאו דווקא תתבצע מרחוק. כך למשל, ניתן יהיה לפצל כיתה לשתי קבוצות - באחת ילמדו באופן פרונטלי, ובקבוצה השנייה ילמדו בצורה מקוונת בכיתה סמוכה או מהבית.

לשיטת המשרד, ללמידה משולבת יתרונות רבים, בהם יכולת לנייד מורים בצורה וירטואלית כך שמורה שגר בתל אביב יוכל לתגבר כמה שעות ביום גם את התלמידים הגרים בפריפריה, התלמידים יוכלו לעשות "מרתונים" לימודיים עצמאיים ברשת ועוד.

פעם בשבוע, מרחוק

"צריך ללמוד מרחוק לפחות פעם בשבוע, גם אם זה יהיה יומיים לא יקרה שום אסון, עדיין הילדים ייפגשו שלוש פעמים בשבוע בבית הספר עם המורים והחברים שלהם", אמרה פרופסור אינה בלאו, ראש התכנית לתואר שני בחינוך, טכנולוגיות ומערכות למידה, וראש המרכז לחקר חדשנות בטכנולוגיות למידה באוניברסיטה הפתוחה. "הלמידה המקוונת תפתח מיומנות מאוד חשובה - אוריינות דיגיטלית, אותה מאוד קשה לפתח ללא שימוש בטכנולוגיה. מדובר במיומנות קריטית בשוק העבודה היום", היא הסבירה.

"בנוסף, לדעתי רק התחלנו עם תקופת המגיפות. אבל בלי קשר למצבי חירום, אם זה טילים בדרום או מגיפה, ממש לא יזיק לתלמידים לפחות יום אחד בשבוע ללמוד באופן מקוון". האמירה של בלאו רלוונטית לתלמידי כיתות ד' ומעלה, בעוד "תלמידי כיתות א'-ג' עדיין זקוקים לליווי משמעותי של המבוגר בזמן הלמידה המקוונת ומדובר בעול למשפחה".

"בהשוואה למדינות אחרות בעולם, אנחנו נמצאים במקום טוב, מבחינת מוכנות המערכת והצוותים", ציינה בלאו והדגישה כי למידה מרחוק צריכה להיות מוגבלת לפעמיים בשבוע. "לא הייתי עוברת למשהו יותר מסיבי מפעם-פעמיים בשבוע, כמו בתקופות חירום. הילדים צריכים כמובן את הקשר פנים מול פנים, גם המורים וגם עם החברים".

לדעתה של פרופסור בלאו, הלמידה המקוונת יכולה להצליח ב"מקצועות התוכן", להגדרתה. "שיעורי מתמטיקה לדוגמה, התלמידים יכולים להרוויח מזה שיש שקט במהלך השיעור. כשהשיעור הוא מוקלט אפשר לחזור על הדברים, אף אחד לא יפספס את השיעור. באופן כללי מדובר בתחומים בהם המיומנויות נבנות נדבך אחר נדבך, וזה יכול מאוד לעזור, וגם לנטרל הסחות דעת שיש היום בכמויות".

פרופ' בלאו תומכת בשימוש בזום, שלטענתה יאפשר למורים לחלק את התלמידים לקבוצות לפי רמת ידע, ולהסתובב בין הקבוצות הווירטואליות השקטות. "אפשר לעשות את אותו דבר כמובן בכיתות, אבל זה מייצר רעש ופוגע בילדים שיש להם בעיות ריכוז", היא אמרה. "בלמידה מקוונת כל קבוצה תהיה בחדר אחר והמורה ישמע רק את הקבוצה הזאת ויוכל להתייחס. יש כאן אפשרויות טכנולוגיות שאפילו מקלות על דרכי ההוראה. אפשר, למשל, לתת לתלמידים שאלות עם תשובה נכונה אחת ולהציג להם את התפלגות התשובות. במקרה הזה גם המורה יקבל משוב אם הכיתה הבינה או לא הבינה".

לטענת בלאו, גם במקצועות בעלי אופי שונה הלמידה המשולבת תוכל להיות יעילה. "גם במקצועות בהם הדיון והבעת הדעה הם חשובים הלמידה מרחוק תוכל לעזור - באותה מסגרת של חדרים מפוצלים של 5-4 תלמידים בכל קבוצה. כך התלמידים ידברו הרבה יותר מאשר בכיתה של 30".

היא סומכת על התלמידים שיתחברו למערכות הלמידה מרחוק ולא יתחמקו. "יהיה על זה פיקוח, המורה נמצא, הוא רואה את התלמיד, את ביצועיו, יש כאן מעקב. גם כשהתלמיד יתחבר בזמן שהמורה לא נמצא שם לצורך חזרה על החומר המוקלט או ביצוע מטלות, עדיין המורה יוכל לראות את זה".

"הקורונה ניערה את מודל הלמידה הישן"

פרופסור יוסי דהאן, מומחה לחינוך מהמרכז האקדמי למשפט ולעסקים, משוכנע אף הוא כי הקורונה סיפקה הזדמנות נדירה "לנער" את מערכת החינוך. "משרד החינוך והמורים יצטרכו להמציא את עצמם מחדש", הוא אמר. "הקורונה ניערה גם את מערכת החינוך, את המודל הישן של הלמידה ואת תפקיד המורה ובית הספר. ברמה המוסדית זה לא יכול להיות יותר מודל על פיו פקידי משרד החינוך מנחיתים הוראות מלמעלה ובתי הספר ממלאים אותן. חייב להיות שיתוף פעולה בין הממשל המרכזי לבין הרשויות המקומיות לבין בתי הספר".

לדברי דהאן, תהליך ההוראה יהיה חייב לעבור טרנספורמציה. "במשבר הזה המרכיבים הרגשיים והחברתיים הפכו להיות מאוד מרכזיים בסביבה המקוונת, ולכן המערכת תצטרך לקחת בחשבון את המרכיבים הללו", הוא אמר, "התפיסה המיושנת לפיה צריך למלא את התלמידים במידע כבר לא רלוונטית בעידן בו המידע פומבי ונגיש. הגישה חייבת להיות עם דגש על המימדים הרגשיים והחברתיים של התלמיד".

דהאן מזכיר בדבריו את המחקר של ג'אל מהטה, פרופסור לחינוך באוניברסיטת הרווארד, לפיו מערכת החינוך צריכה להיפטר מהמודל של תבנית אחת שמתאימה לכל הילדים ולאפשר יותר בידול. "חלק מהילדים דווקא 'פורחים' מהלמידה המקוונת, וחלק לא. יש ילדים שלא אוהבים לדבר בכיתה, אבל כששמים אותם בזום אז אין להם בעיה להביע את דעתם בצ'אט. אז צריך להתאים את הלמידה ההיברידית גם לתלמידים".

דהאן, שמתמחה בתיאוריות של צדק חברתי, לא שוכח מרכיב אחד נוסף הרלוונטי ללמידה המשולבת והוא הפערים החברתיים, שרק הורחבו בתקופת הקורונה. "במערכת החינוך שלנו כיום יש פערים עצומים של אי שוויון, ולכן במעבר ללמידה היברידית בדרך קבע מערכת החינוך תצטרך להתמקד באלו שנמצאים בתחתית הסולם החברתי והכלכלי, ודאי במצב של המשבר הכלכלי הנוכחי".

דהאן קורא למערכת החינוך להשקיע באותם אלו שנמצאים בתחתית הסולם. "גם אם נצא מהקורונה, מאות אלפי מובטלים עדיין יישארו איתנו לאורך זמן, ומדובר במשפחות עם ילדים", הוא אומר, "לא יהיו להם את האמצעים הנדרשים ללמידה מקוונת. כבר עכשיו אנחנו נמצאים במצב שליותר מ-20% מהתלמידים אין גישה לאינטרנט ומחשבים, אז מערכת החינוך תצטרך להשקיע יותר משאבים בהם. זאת צריכה להיות המשימה העיקרית של משרד החינוך".

# data[].attributes.attachment_link.title
ותודה לקורונה: ההזדמנות הגדולה של מערכת החינוך ביום שאחרי המגיפה - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
במשרד החינוך אומרים כי לימודים פרונטליים ומקוונים יישארו גם לאחר המשבר. מומחים מעריכים כי ישראל, שחוותה השבתה ממושכת של מערכת החינוך, מוכנה למהלך יותר ממדינות אחרות - ומצביעים על יתרונות רבים. פרופ' יוסי דהאן: "משרד החינוך יצטרך להמציא את עצמו מחדש"

# data[].attributes.headline
הזדמנויות:-ניהול

# data[].attributes.body
הזדמנויות:
-ניהול למידה בדרכים מגוונות מותאמות - למידה במרכז.
-המרחב הבית ספרי פלטפורמה מגוונת ללמידה חברתית והתפתחות רגשית.
-שינוי בהגדרת תפקיד המורה- ביסוס והעמקת כלים לחניכה מקצועית , תכנון והתאמת למידה, מעבר לעבודת צוות כיתה פתוח מודל מבוגרים משמעותיים.
- צמצום מקצועות הרחבת למידה אינטרדספלינרית.
- למידה חקרנית התנסותית כבסיס ללמידה והערכה.
- מיומנויות - מפתחות לקידום והתפתחות עו"ה/ תלמיד רב מימדיות.
- אקטואליה- חיבור לחיים. חינוך לחשיבה, מעורבות ערבות ואקטיביזם.
- כניסה של תחומי עניין חדשים לבתי הספר: בדרך של קורסי צבירה/ התנסות בקנילה.
- בניית מודלים גמישים ודינמיים של מסגרות ללמידה- און ליין/ פיזי בקבוצות קטנות יותר שיתופיות.
- שינוי משמעותי בכל תהליך ההכשרה של המורה, העלאת השכר תגמול דפרנציאלי.
- הערכה - מעורבות הרבה יותר גדולה של התלמיד בתהליך/ רב תחומית הוליסטית / כלים הרבה יותר חדשנים/ תחום שצריך לשנות פניו.
- כניסה של מודלים ניהוליים הרבה יותר עדכניים דמוקרטים - מלווים בהערכה ובגורמי מקצוע מומחים. מסגרות קטנות יותר עם הגדרת מסגרת מינימאלית ומרחב גדול לעיצוב ויצירה.
- תחומי האומנויות/ אזרחות טובה פתרון סוגיות - חייבים לגדול במסה- תאטרון אומנות פלסטית מוסיקה קולנוע- השראה ויצירתיות.

אתגרים:
- חיזוק האמונה ביכולת לשינוי.
- שחיקה צוותי חינוך- אפשור והגדלת אישורמ פרישה.
- פערים גדולים - חברתיים סוגיות פרפיריאליות.
- תשתיות בתי הספר- ראויות חדשניות.
- הבניית מבנה ארגוני למערכת החינוך שהמשקל העקרי - מכוון שטח .
- חדשנות יצירתיות מו"פ- פדגוגיה במרכז השולחן.
- תהליכים לאורך זמן שימוש משמעותי בדיגיטציה לצורך בקרה להפחית סטטוסים.

# data[].attributes.headline
הסיפור הגדול הוא החלקים הרגשיים והחברתיים בתהליכי ההתפתחות והצמיחה של התלמידים. הקורונה לימדה אותנו מה חשוב באמת!! ידע ניתן לרכוש בכלים טכנולוגיים אך לא תהיה לו משמעות אם הוא לא יושג באמצעות תהליכים חברתיים רגשיים. כמו תמיד החלק הזה נותר מאחור, המענה לו טמון באיכות הבינאישית של המורים והמנהלים. הקורונה חשפה את הבטן הרכה, את התלמידים שלא יכולים להסתכל על עצמם בזום?? את אלה שהבית שלהם לא מסוגל לתמוך בהם. את הבדידות והשקיעה אל תוך מסכים בעולם דימיוני ולא מחובר. אל קשרים שטחיים ובלתי מספקים.

# data[].attributes.subject
הסיפור הגדול הוא החלקים הרגשיים והחברתיים בתהליכי ההתפתחות והצמיחה של התלמידים. הקורונה לימדה אותנו מה חשוב באמת!! ידע ניתן לרכוש בכלים טכנולוגיים אך לא תהיה לו משמעות אם הוא לא יושג באמצעות תהליכים חברתיים רגשיים. כמו תמיד החלק הזה נותר מאחור, המענה לו טמון באיכות הבינאישית של המורים והמנהלים. הקורונה חשפה את הבטן הרכה, את התלמידים שלא יכולים להסתכל על עצמם בזום?? את אלה שהבית שלהם לא מסוגל לתמוך בהם. את הבדידות והשקיעה אל תוך מסכים בעולם דימיוני ולא מחובר. אל קשרים שטחיים ובלתי מספקים.

# data[].attributes.body
שעתה הגדולה של הקורונה תהיה דווקא בהפיכת בתי הספר שלנו למרחב חברתי, רגשי עצום!!! בו הערה מתקבלת על נתינה\ אמפטיה, מעורבות, יוזמה וכישורי אנט רגשית. ללמידה אין מה לדאוג הרכבת יצאה מהתחנה והיא בנסיעה ארוכה בדרך אין סופית.

# data[].attributes.headline
1. כיצד נהפוך את המורה לאדם בעל תפיסה חברתית משמעותית?

# data[].attributes.subject
1. כיצד נהפוך את המורה לאדם בעל תפיסה חברתית משמעותית?

# data[].attributes.body
2מה תכלול הכשרת המורה? מה תהיה דמותו של המורה ביחס למשימות העומדות בפניו?
3. איך נייצר משמעות חדשה לתהליכי ה.ל.ה?
4 תקשורת - מיומנויות תקשורת להן הבסיסי השפתי של החשיבה, האינטראקציה החברתית הבינאישית והתוך אישית.
5כיצד נעשיר את העולם הפנימי של המורים על מנת שימריאו עם התלמידים למחוזות רחוקים?
ההזדמנות הגדולה והאתגר הגדול טמון במורים!!!
6. הפיכת הפרמידה - השטח למעלה המטה לומד מהשטח ומייצר ידע מונגש, משאבים ויוזמות.

# data[].attributes.headline
הפיכת בתי הספר לבתי ספר חברתיים, דיאלוגיים המבוססים על אנט רגשית וחברתית. מומלץ לקרא את הספרים של גולדמן "אנט רגשית" "אנט חברתית", "המנהיגים החדשים - מימוש עוצמתה של האנט הרגשית ותפקידה במנהיגות."

# data[].attributes.subject
הפיכת בתי הספר לבתי ספר חברתיים, דיאלוגיים המבוססים על אנט רגשית וחברתית. מומלץ לקרא את הספרים של גולדמן "אנט רגשית" "אנט חברתית", "המנהיגים החדשים - מימוש עוצמתה של האנט הרגשית ותפקידה במנהיגות."

# data[].attributes.body
חינוך ילדים מגיל צעיר להתנסות ופיתוח האנט הרגשית שלהם, הכשרים החברתיים שלהם והיכולת האמפטית שלהם תהיה התשובה הנדרשת לתהליכים ההיברידיים אשר מציפים אותנו ועד יציפו. מה המשמעות הלמידה אם לא צמיחה אישית פנימית.
כל מורה חייב לחוות הכשרה כזו!!!!!!

# data[].attributes.headline
הזדמנויות-חשיבה מחוד

# data[].attributes.body
הזדמנויות-חשיבה מחודשת על מטרות החינוך ותפיקדו של ביה"ס

# data[].attributes.headline
צמצום פערים קוטביות 

# data[].attributes.body
צמצום פערים קוטביות בחברה
פיתוח חוסן בקר. כל השותפים
בריתהורים בית ספר

# data[].attributes.headline
הנגשת הפדגוגיה למגוו

# data[].attributes.body
הנגשת הפדגוגיה למגוון הלומדים
פיתוח מורים אורי יום
מורים פעלנים
שימוש בדרכי הוראה והערכה מגוונים

# data[].attributes.headline
מתן הזדמנויות למנהלי

# data[].attributes.body
מתן הזדמנויות למנהלים להוביל חינוך המשלב פעלנות,שלומות ומחבר את ציר הלמידה ,העשייה החברתית והרגשית בחיבורים שאינם מוגבלים במציאות של כיתה ,מקום וזמן. לאפשר יזמות ואוטונומיה ודיפרנצציה במנהיגות החינוכית

# data[].attributes.headline
העמקה בלמידה חברתית SEL

# data[].attributes.subject
העמקה בלמידה חברתית SEL