# data[].attributes.headline
ASSASSINAT DE L'ARXIDUC FRANCESC FERRAN D'ÀUSTRIA

# data[].attributes.subject
ASSASSINAT DE L'ARXIDUC FRANCESC FERRAN D'ÀUSTRIA

# data[].attributes.body
Estimada família, actualment em situo a les trinxeres, lloc que probablement serà la meva casa durant un parell de mesos amb sort.
Fills suposo que us preguntareu que es una trinxera, bé una trinxera és una rasa defensiva que permet disparar mentres estas cobert de l'enemic.
Les condicions aquí són lamentables i molts dels meus companys han mort a causa de les malalties que es generen aquí,com per exemple: la febre de les trinxeres que és transmesa per la contaminació d'una ferida a la pell amb la femta de l'poll humà o per exemple la boca de trinchera i els peus de trinxera malalties molt desagradables però gràcies a Déu jo estic bé.
L'alimentació aquí és dolenta i escassa, bàsicament hi ha dies que no menjo res per culpa de l'escassetat, simplement esperem amb ànsia que ens enviïn les racions desde la rereguarda però com que el menja es fa a la rereguarda aqui arriba fred i ple de brutícia.
Milions de rates van ompliNT les trinxeres, alimentant-se de les restes en descomposició dels soldats caiguts. Hi haN dos tipus de rates: marrons i negres.
A causa de la seva constant dieta a força de cadàvers, he vist rates marrons tan grans com un gat.
Actualment estic espantat i la por és constant aquí però a tots ens queda esperança per tornar a veure a les nostres famílies, però el que és més important es que ens queden forces per lluitar i guanyar, us trobo a faltar,

el vostre pare Marc Resina.

# data[].attributes.body
Es calcula que al voltant de 20 milions de persones van perdre la vida com a conseqüència directa o indirecta (a causa de fam i malalties) de la Gran Guerra. En algunes potències la taxa de població morta va superar el 10% del total, com a Sèrbia (entre el 17% i 28%) i l'Imperi Otomà (entre el 13% i el 15% dels habitants).

Espanya, per sort, es va mantenir neutral en el conflicte, encara que l'opinió de la ciutadania si es trobava dividida entre aquells que donaven suport als Aliats (França, Regne Unit i Rússia, entre d'altres) i els que estaven de la banda de les Potències Centrals (Imperi Alemany, Austrohongarés Otomà i Itàlia, entre d'altres).

# data[].attributes.body
Avui el guanyador és clar: Estats Units. El país nord-americà inverteix més en el seu exèrcit que la suma dels seus cinc principals competidors. No sempre va ser així. Si ens retrotraiem a 1914, a les portes de la Primera Guerra Mundial, l'escenari era molt diferent. Europa caminava submergida en la major crisi política de la seva història, i en una cursa armamentística que col·locava a Alemanya al capdavant. El seguia molt de prop Regne Unit, després França i, finalment, Àustria-Hongria i Rússia. Fins 1918, la inversió només augmentaria.

La Primera Guerra Mundial va ser el primer conflicte modern de la història, i durant el seu transcurs es van desenvolupar armes revolucionàries com la metralladora o el tanc. Tan gran revolució tecnològica es va pagar amb diners. Les tres principals nacions de l'època (Alemanya, Regne Unit i França) passarien la major part de l'conflicte al capdavant de la despesa militar. A mitjan 1917, però, irrompria Estats Units: en un obrir i tancar d'ulls es col·locaria a la seva altura, un gegantesc esforç que contribuiria a decantar la guerra.

# data[].attributes.headline
PROPAGANDA DURANT LA PRIMERA GUERRA MUNDIAL

# data[].attributes.subject
PROPAGANDA DURANT LA PRIMERA GUERRA MUNDIAL

# data[].attributes.body
*A L'ALTRE PADLET*