# data[].attributes.body
Ansambel Lado je v svoj repertoar vključil sodobni folklorni balet s petjem "Veronike Desinečke": glasbo je zložil Davor Babić, koreografijo pa podpisuje Dinko Bogdanić.

# data[].attributes.body
Ulrik II. Celjski (?, 1406. — Beograd, 9. studenog 1456.), austrijski i hrvatsko-ugarski velikaš, ban čitave Slavonije iz obitelji grofova Celjskih. Sin je Fridrika II. i Elizabete Frankopan i unuk Hermana II.

Godine 1433. oženio se Katarinom, kćerkom srpskog despota Đurađa Brankovića, čime je nastojao ojačati položaj obitelji na Balkanu. Godine 1436. kralj Žigmund je proglasio Fridrika II. i njegova sina Ulrika II. nasljednim knezovima Svetog Rimskog Carstva. U sukobu s Talovcima oko banske časti i prvenstva u Hrvatskoj, Ulrik se koristi tada važnom utvrdom Medvedgradom koju je stekao nakon izumiranja Albena.

Podupirao je pravo na nasljedstvo Albrechtove udovice Elizabete i njihovog sina Ladislava Posmrčeta. Nakon smrti Matka Talovca, preuzima 1445. godine banstvo Slavonije, što mu omogućuje stjecanje utjecaja nad Zagrebom. U borbi za vlast u kraljevstvu, Ulrik se sukobio s moćnom mađarskom obitelji Hunjadi, a neprijateljstvo je privremeno stišano brakom Ulrikove kćeri Elizabete i Hunjadijevog mlađeg sina Matije.[1]

Godine 1456. knez Ulrik II. postao je namjesnikom Ugarske, no iste ga je godine ubio Ladislav Hunjadi u Beogradu

# data[].attributes.body
Herman II

# data[].attributes.body
Ulrik II Celjski

# data[].attributes.body
Hinko pl. Davila je napisao roman Zagorska roža po legendi o Veroniki Desinečki na koncu 19.stoletja.

# data[].attributes.headline
Veronika Deseniška – zagorska roža, katere edini greh je bila ljubezenVsak, ki enkrat pride v Hrvaško Zagorje, se bo zaljubil v krotke, zelene griče, ki so tako privlačni, kot da bi spretni nebeški kuharji sklenili, da bodo na njih ustvarjali svoje najlepše kreacije. Ko se peljete po cesti nad Grešnimi goricami, ki kot plesalka vijuga med „bregi“, se vam bo za trenutek prikazal glavni junak naše zgodbe – grad Veliki tabor, kakih 40 kilometrov oddaljen od Krapine. Potem bo spet za kratko izginil za hribom in se nekaj minut pozneje pokazal kot neki majhen, poreden fant, ki se igra skrivalnice. Z vsakim kilometrom in z vsakim novim pogledom postaja grad vse večji in bolj impresiven, dokler se na pokaže pred vami v polni velikosti, sedeč kot star modrec na griču, s katerega se odpira pogled za „milijon dolarjev“ na zasanjane pašnike in gozdove. Tabor je bil vojaška utrdba zaradi obrambe pred osvajalci, prvenstveno pred Turki, danes pa je spomenik nulte kategorije, ki je pod Unescovo zaščito.Photo: Sergio GobboNjegovi najimenitnejši lastniki v preteklosti so bili grofje Celjski, s katerimi je povezana najbolj znana legenda Velikega tabora, tista o Veroniki Deseniški. Zgodba se začenja v 15. stoletju, ko je nekega dne Friderik Celjski jezdil skozi nepregledna zelena prostranstva Zagorja in je spoznal prelepo, toda revno vaščanko nižjega stanu Veroniko, ki je živela v vasi Desinić v bližini Velikega tabora.Prepovedana ljubezen, ki se je končala v stenah Velikega taboraBila je to ljubezen na prvi pogled, tako velika kot bližnji hribi. Mlad plemič je sklenil, da bo poročil lepo Veroniko kljub nasprotovanju svojega očeta Hermana II. Par je vztrajal pri svoji romanci in je ubežal v grad Fridrihštajn, na meji med Hrvaško in Slovenijo, blizu Gorskega kotarja. Tam so v idiličnih gozdovih imeli poroko, toda sreča ni dolgo trajala. Mogočni grof Herman II. je imel trden namen prekiniti vezo med plemičem in kmečkim dekletom ter je poslal vojake, naj ujamejo ljubimca. Ko so vojaki oblegali grad, je Friderik rekel Veroniki, naj beži do vasice Sveta Margita in se skrije pri nekem kmetu. Hermanovi hlapci so jo hitro ujeli in odpeljali v Veliki tabor, kjer si je Herman izmislil hudo kazen. Sina je poslal v Celje in ga dal zazidati v stolp brez vrat in oken, samo z eno odprtino, skozi katero je dobival hrano in pijačo. Herman II. ga je po štirih letih osvobodil, toda po tem trpljenju nesrečnež ni bil sposoben samostojnega življenja. Njegovo ljubico so grofovi vojaki hitro našli in jo je doletela podobna usoda.Photo: Oton Iveković / Arhiva Dvor Veliki TaborMogočni Herman je organiziral sodni proces in obdolžil Veroniko, da je čarovnica, ki je začarala njegovega sina Friderika. Zasliševanje je trajalo polnih 48 ur, toda sodniki niso mogli najti nobene sledi krivde, ki bi potrdila strašno obtožbo. To so povedali Hermanu II, vendar maščevalen grof je le umoril lepo dekle tako, da so jo utopili v lesenem sodu polnem vode, potem pa njeno mrtvo telo zazidali v stene gradu.

# data[].attributes.subject
Veronika Deseniška – zagorska roža, katere edini greh je bila ljubezenVsak, ki enkrat pride v Hrvaško Zagorje, se bo zaljubil v krotke, zelene griče, ki so tako privlačni, kot da bi spretni nebeški kuharji sklenili, da bodo na njih ustvarjali svoje najlepše kreacije. Ko se peljete po cesti nad Grešnimi goricami, ki kot plesalka vijuga med „bregi“, se vam bo za trenutek prikazal glavni junak naše zgodbe – grad Veliki tabor, kakih 40 kilometrov oddaljen od Krapine. Potem bo spet za kratko izginil za hribom in se nekaj minut pozneje pokazal kot neki majhen, poreden fant, ki se igra skrivalnice. Z vsakim kilometrom in z vsakim novim pogledom postaja grad vse večji in bolj impresiven, dokler se na pokaže pred vami v polni velikosti, sedeč kot star modrec na griču, s katerega se odpira pogled za „milijon dolarjev“ na zasanjane pašnike in gozdove. Tabor je bil vojaška utrdba zaradi obrambe pred osvajalci, prvenstveno pred Turki, danes pa je spomenik nulte kategorije, ki je pod Unescovo zaščito.Photo: Sergio GobboNjegovi najimenitnejši lastniki v preteklosti so bili grofje Celjski, s katerimi je povezana najbolj znana legenda Velikega tabora, tista o Veroniki Deseniški. Zgodba se začenja v 15. stoletju, ko je nekega dne Friderik Celjski jezdil skozi nepregledna zelena prostranstva Zagorja in je spoznal prelepo, toda revno vaščanko nižjega stanu Veroniko, ki je živela v vasi Desinić v bližini Velikega tabora.Prepovedana ljubezen, ki se je končala v stenah Velikega taboraBila je to ljubezen na prvi pogled, tako velika kot bližnji hribi. Mlad plemič je sklenil, da bo poročil lepo Veroniko kljub nasprotovanju svojega očeta Hermana II. Par je vztrajal pri svoji romanci in je ubežal v grad Fridrihštajn, na meji med Hrvaško in Slovenijo, blizu Gorskega kotarja. Tam so v idiličnih gozdovih imeli poroko, toda sreča ni dolgo trajala. Mogočni grof Herman II. je imel trden namen prekiniti vezo med plemičem in kmečkim dekletom ter je poslal vojake, naj ujamejo ljubimca. Ko so vojaki oblegali grad, je Friderik rekel Veroniki, naj beži do vasice Sveta Margita in se skrije pri nekem kmetu. Hermanovi hlapci so jo hitro ujeli in odpeljali v Veliki tabor, kjer si je Herman izmislil hudo kazen. Sina je poslal v Celje in ga dal zazidati v stolp brez vrat in oken, samo z eno odprtino, skozi katero je dobival hrano in pijačo. Herman II. ga je po štirih letih osvobodil, toda po tem trpljenju nesrečnež ni bil sposoben samostojnega življenja. Njegovo ljubico so grofovi vojaki hitro našli in jo je doletela podobna usoda.Photo: Oton Iveković / Arhiva Dvor Veliki TaborMogočni Herman je organiziral sodni proces in obdolžil Veroniko, da je čarovnica, ki je začarala njegovega sina Friderika. Zasliševanje je trajalo polnih 48 ur, toda sodniki niso mogli najti nobene sledi krivde, ki bi potrdila strašno obtožbo. To so povedali Hermanu II, vendar maščevalen grof je le umoril lepo dekle tako, da so jo utopili v lesenem sodu polnem vode, potem pa njeno mrtvo telo zazidali v stene gradu.

# data[].attributes.headline
Herman II. je bil sin Hermana I. Celjskega in Katarine Kotromanić. Pod njegovim vodstvom je rodbina Celjskih, ki jo je vodil med letoma 1385 in 1435, dosegla prvi vrhunec moči.Petdesetletno vladanje Hermana II. je zaznamovalo širjenje posesti in moči, predvsem pa dva dogodka: bitka pri Nikopolju 1396, po kateri se zaradi Hermanove vloge pri rešitvi ogrskega kralja in poznejšega nemškega cesarja Sigismunda Luksemburškega Celjski uveljavijo kot pomemben dejavnik evropske politike in afera iz leta 1422, ko se je sin Friderik II. Celjski po nepojasnjeni smrti žene Elizabete Frankopanske poročil z Veroniko Deseniško. Herman, ki se zaradi dinastično-političnih načrtov in razlogov ni mogel pomiriti s to zvezo, je najprej zaprl sina, nato še Veroniko, jo prepeljal v Celje, kjer jo je postavil pred sodišče, ki pa jo je oprostilo. Kljub temu je Herman dosegel svoje, saj sta jo pod gradom Ojstrica pri naselju Tabor v Savinjski dolini, kjer je bila zaprta, njegova viteza utopila.Izjemnost Hermana II. so opazili že njegovi sodobniki: v njegovo čast in slavo je bila spisana Celjska kronika, ki je bila začeta že kmalu po smrti grofa, končana pa po nenadnem koncu dinastije.

# data[].attributes.subject
Herman II. je bil sin Hermana I. Celjskega in Katarine Kotromanić. Pod njegovim vodstvom je rodbina Celjskih, ki jo je vodil med letoma 1385 in 1435, dosegla prvi vrhunec moči.Petdesetletno vladanje Hermana II. je zaznamovalo širjenje posesti in moči, predvsem pa dva dogodka: bitka pri Nikopolju 1396, po kateri se zaradi Hermanove vloge pri rešitvi ogrskega kralja in poznejšega nemškega cesarja Sigismunda Luksemburškega Celjski uveljavijo kot pomemben dejavnik evropske politike in afera iz leta 1422, ko se je sin Friderik II. Celjski po nepojasnjeni smrti žene Elizabete Frankopanske poročil z Veroniko Deseniško. Herman, ki se zaradi dinastično-političnih načrtov in razlogov ni mogel pomiriti s to zvezo, je najprej zaprl sina, nato še Veroniko, jo prepeljal v Celje, kjer jo je postavil pred sodišče, ki pa jo je oprostilo. Kljub temu je Herman dosegel svoje, saj sta jo pod gradom Ojstrica pri naselju Tabor v Savinjski dolini, kjer je bila zaprta, njegova viteza utopila.Izjemnost Hermana II. so opazili že njegovi sodobniki: v njegovo čast in slavo je bila spisana Celjska kronika, ki je bila začeta že kmalu po smrti grofa, končana pa po nenadnem koncu dinastije.

# data[].attributes.headline
Znana igralka Marija Ružička Strozzi ovekovečila je osebu  Veronike Desiničke 1876. leta  na Markovom trgu.

# data[].attributes.subject
Znana igralka Marija Ružička Strozzi ovekovečila je osebu  Veronike Desiničke 1876. leta  na Markovom trgu.

# data[].attributes.body
Legenda o Veroniki Deseniški

Po legendi je nekdaj davno na tem prostoru vladal mogočni ban grof Herman II Celjski. Njegov mladi sin Friderik se je med ježo po očetovem posestvu zagledal v nežno zlatolaso lepotico Veroniko. Med Veroniko in Friderikom je vzplamtela vzajemna ljubezen, ki ni bila po volji staremu Hermanu. Kljub njegovemu nasprotovanju sta Friderik in Veronika pobegnila v dvorec Fridrihštajn blizu Kočevja v Sloveniji, kjer sta se na skrivaj poročila. Stari grof Herman je hitro izvedel za njuno poroko ter za njima poslal vojsko z naročilom, naj ujamejo ljubimca. Frideriku je uspelo rešiti Veroniko iz dvorca in pobegnila je preko Gorskega Kotarja in Kalnika do vasice Sveta Margita. Friderika so očetovi vojaki ujeli in zaprli v Celjski grad v stolp, ozek in visok okoli 23 metrov. Tu je bil zaprt več kot štiri leta. Od tedaj se ta stolp imenuje Friderikov stolp. Veroniko so Hermanovi vojaki zaprli v Veliki Tabor. Herman je nesrečno Veroniko obtožil, da je coprnica, ki je zapeljala njegovega sina. Organizirali so sojenje, ki je trajalo polna dva dni. Na predvečer drugega dne so sodniki izjavili: „Gospod ban! Pri tem dekletu ni najti nobene krivde, kaj šele zločina. Goji samo veliko ljubezen do vašega sina Friderika. Ampak, presvetli ban, ljubezen nikoli ni bila greh, kaj šele zločin. Ljubezen je ena od najlepših človeških vrlin! S tem je naše delo, presvetli ban, končano.“ Kljub sodbi je grof Herman, takoj ko so se sodniki odpravili proti izhodu, naročil poveljniku gradu, naj ubije Veroniko. Na dvorišče Velikega Tabora so postavili leseno posodo polno vode in v njej utopili Veroniko. Njeno mrtvo telo so vzidali v zid, ki spaja peterokotni stolp z vhodom v grad. Kljub temu se še danes, posebej v dolgih zimskih nočeh, v Velikem Taboru ob zavijanju vetra sliši ihtenje nesrečne Veronike …

# data[].attributes.body
Friderik II. Celjski je poleg očeta Hermana II. in sina Ulrika II. med ljudmi gotovo najbolj poznan in zaznamovan iz moške veje rodbine Celjskih.

Bil je žrtev posesivnega očeta Hermana II., ki mu ni bilo žal žrtvovati sina za dosego svojih ambicioznih političnih načrtov. Že Herman I. je s preudarno družinsko politiko razširil sorodstvene vezi, svoj vpliv pa je s porokami širil tudi Herman II. Tako je prvorojenca Friderika II. prisilil najprej v zaroko (l. 1388) in nato še v poroko (ok. 1406) z Elizabeto Frankopansko, ki je Celjskim poleg bogate bale 20.000 zlatih goldinarjev prinesla tudi vez z eno najbogatejših in najvplivnejših hrvaških rodbin. Vendar pa Friderik II v zakonu ni bil srečen. Razbrzdan in uživanja željan je postal očetu pravo nasprotje, in njun odnos se je kmalu prevesil v odkrito sovraštvo. Posebno še po tem, ko se je Friderik II. zaljubil v  Veroniko Deseniško.

# data[].attributes.attachment_link.title
Celjski včeraj in jutri: Stari grad FILM

# data[].attributes.headline
Veronika Desiniška  - Legenda o Veroniki Deseniški je znana po celem Hrvaškem zagorju in deloma temelji na resničnih zgodovinskih dogodkih in zgodovinskih osebah, ki so živele v prvi polovici 15. stoletja, deloma pa so plod ljudskega izročila, ki se je oblikovalo skozi zgodovino, še posebej v 19. in 20. stoletju. Zgodovinski dogodki iz prve polovice 15. stoletja, zabeleženi v zgodovinskih virih so služili za navdih pesnikom, pisateljem in umetnikom. Tako so nastala številna dela o nesrečni ljubezni med Veroniko Deseniško in grofom Friderikom II Celjskim.Na tej razstavi so predstavljena dela hrvaških piscev, slikarjev, gledaliških umetnikov in novinarjev, ki jih je navdihnila zgodba o nesrečni ljubezni med deseniško plemkinjo Veroniko in grofom Friderikom Celjskim.Domneva se, da je prvo spodbudo umetnikom dal sam grof Friderik II Celjski sredi 15. stoletja kot naročitelj in idejni začetnik gradnje in poslikave poznogotske kapelice sv. Janeza v Ivaniču Milijanskem v bližini Vingrada, kasneje bolj znanem kot Veliki Tabor.Prve literarne obdelave te teme najdemo že v času hrvaškega narodnega preporoda, ko so mnogi avtorji svoj navdih iskali v nacionalni zgodovini.Tudi v zgodovini hrvaškega gledališča je zabeleženo, da se je drama Veronika Desinić igrala že leta 1876 na Markovem trgu. Avtor te drame je bil Franjo Žigrović, ugleden politik hrvaškega preporoda. Glavno vlogo Veronike Deseniške je odigrala znana zagrebška igralka Marija Ružička Strozzi.Konec 19. stoletja je nastal prvi roman o tragični ljubezni med Veroniko Deseniško in Friderikom Celjskim; Zagorska ruža, izpod peresa Hinka pl. Davile. Legenda o Veroniki Deseniški je zbudila zanimanje tudi znanega hrvaškega slikarja Otona Ivekovića.To je samo izbor del, ki so nastala na podlagi zgodbe o Veroniki Deseniški.Kje smo / kontakt

# data[].attributes.subject
Veronika Desiniška  - Legenda o Veroniki Deseniški je znana po celem Hrvaškem zagorju in deloma temelji na resničnih zgodovinskih dogodkih in zgodovinskih osebah, ki so živele v prvi polovici 15. stoletja, deloma pa so plod ljudskega izročila, ki se je oblikovalo skozi zgodovino, še posebej v 19. in 20. stoletju. Zgodovinski dogodki iz prve polovice 15. stoletja, zabeleženi v zgodovinskih virih so služili za navdih pesnikom, pisateljem in umetnikom. Tako so nastala številna dela o nesrečni ljubezni med Veroniko Deseniško in grofom Friderikom II Celjskim.Na tej razstavi so predstavljena dela hrvaških piscev, slikarjev, gledaliških umetnikov in novinarjev, ki jih je navdihnila zgodba o nesrečni ljubezni med deseniško plemkinjo Veroniko in grofom Friderikom Celjskim.Domneva se, da je prvo spodbudo umetnikom dal sam grof Friderik II Celjski sredi 15. stoletja kot naročitelj in idejni začetnik gradnje in poslikave poznogotske kapelice sv. Janeza v Ivaniču Milijanskem v bližini Vingrada, kasneje bolj znanem kot Veliki Tabor.Prve literarne obdelave te teme najdemo že v času hrvaškega narodnega preporoda, ko so mnogi avtorji svoj navdih iskali v nacionalni zgodovini.Tudi v zgodovini hrvaškega gledališča je zabeleženo, da se je drama Veronika Desinić igrala že leta 1876 na Markovem trgu. Avtor te drame je bil Franjo Žigrović, ugleden politik hrvaškega preporoda. Glavno vlogo Veronike Deseniške je odigrala znana zagrebška igralka Marija Ružička Strozzi.Konec 19. stoletja je nastal prvi roman o tragični ljubezni med Veroniko Deseniško in Friderikom Celjskim; Zagorska ruža, izpod peresa Hinka pl. Davile. Legenda o Veroniki Deseniški je zbudila zanimanje tudi znanega hrvaškega slikarja Otona Ivekovića.To je samo izbor del, ki so nastala na podlagi zgodbe o Veroniki Deseniški.Kje smo / kontakt