# data[].attributes.body
Tehtävä 9
https://digivoimaa2020syksy.slack.com/archives/C015LGEQXDF/p1602504771000900
Lisäsin Slackiin emojeilla elokuvan. Kukaan ei ole sitä arvannut. En tiedä, oliko se niin vaikea vai johtuuko osittain siitä, että olen sen ladannut vasta lokakuulla, kun tehtävä oli annettu jo muutamaa viikkoa aiemmin. Ehkä silloin ihmiset ovat ahkerammin käyneet muiden emoji-tarinoita katsomassa.
En keksinyt, kuinka olisin saanut emojit lisättyä tähän, joten jaoin alkuperäisen tarinan tuohon ylös linkkinä Slackiin. Oikea vastaus on Pitkä kuuma kesä.

# data[].attributes.body
Digihyvinvoinnin resepti

# data[].attributes.body
Tehtävä 12 Kiteytä sinulle koulutuksen tärkein anti twiitiksi
Elämä on pääasiassa arkea. Media kuuluu arkeen. Pidä elämä tasapainossa, voi hyvin arjessa - voi hyvin digiarjessa. #arjenhyvinvointi #digihyvinvointi #tasapainoinenelämä

# data[].attributes.body
Ryhmä valitsi tarkasteltavaksi Aktiivisen surfailijan.
Hän pelailee kavereiden kanssa ja kommunikoi pelaamisen ohessa. Pelaaminen on tärkeä sosiaalisuuden väline. Somessa keskustellaan kavereiden kanssa esim. Steam ja Discord. Peleistä hän hakee informaatiota vimeosta ja you tubesta. Aktiivinen surffailija käyttää useampaa näyttöä yhtä aikaa joita hän sujuvasti seuraa esim. Kommunikaatio voi olla yhdessä ruudussa, peli toisessa, ja koulutehtävät kolmannessa.
Media-arjen positiivisista näkökulmista nostaisin ylös median sosiaalisena ympäristönä ja samanhenkisten yhteisöön kuulumisen. Negatiivisena näkökulmana nostaisin sen, että media vie paljon aikaa muulta tekemiseltä.
Työpajatyöskentelyssä oli mielenkiintoista huomata, kuinka erilaisia ryhmäläisten ajatukset oli riippuen varmasti taustoista sekä suhteesta nuoriin ja nuorten median käyttöön. Usein työhön liittyvissä koulutuksissa ja työpajoissa on saman ammattikunnan edustajia ja on tottunut jotenkin yhtenäisempiin ajatuksiin.

# data[].attributes.headline
Nuorten median käytön hallinnan strategioita

# data[].attributes.subject
Nuorten median käytön hallinnan strategioita

# data[].attributes.body
Tehtävä 11 Selvitä, minkälaisilla keinoilla nuoret rajaavat omaa median käyttöään ja sen vaikutuksia
Keskustelin median käytön rajaamisesta yhdessä kuuden 8. ja 9.luokkalaisen tytön kanssa, jotka ovat keskenään kavereita. Puhelimen ja median käytön rajaaminen tapahtui tytöillä vielä pääosin ulkopuolelta tulevien rajoitteiden mukaisesti. Koulussa puhelinta ei oppitunneilla käytetä, jos sitä ei erikseen tarvita opetuksessa ja kotona oli asetettu erilaisia rajoitteita vanhempien toimesta, kuten perheen yhteisten ruokailuaikojen ja harrastusten ajan rauhoittaminen sekä iltaisin ennen nukkumaan menoa puhelimen käytön lopettaminen. Kotona olevissa rajoissa tytöillä oli tosin paljon eroja, eikä toisilla käyttöä ollut juuri rajattu. Lisäksi tytöt rajasivat itse puhelimen käyttöään lähinnä tilanteissa, joissa kokivat sen olevan epäkohteliasta, kuten vaikka kylässä isovanhemmilla tai kesken jonkin porukan yhteisen tekemisen.

Kavereiden kanssa eivät varsinaisesti ole sopineet yhteisistä säännöistä, mutta kaveriporukkana tietävät toistensa puhelimenkäyttörajat kotona ja kunnioittavat niitä. Toisaalta myös sanovat toisilleen suoraan, jos jonkun puhelimenkäytössä jokin häiritsee. Tunnistivat kyllä joidenkin muiden ihmisten kanssa niitä tilanteita, joissa ei kehdata puuttua, vaikka toisen puhelimenkäyttö ärsyttäisikin. Jos jokin mediassa pahoittaa mielen ja saa surulliseksi tai vihaiseksi, tytöt kuulemma yleensä jakavat sen toisilleen ja se helpottaa, kun asiaa puidaan yhdessä.

Vinkkiä muille tytöt miettivät pitkään; pyörittelivät ajatuksia siitä, että varmaan pitäisi rajata ruutuaikaa jotenkin, mutta naureskelivat itsekin viettävänsä aika paljon aikaa
puhelimella tai sarjoja katsellen. Lopulta tulivat siihen tulokseen, että heille on tärkeintä ne omat hyvät ystävät, joille voi jakaa kaiken ja joiden kanssa voi keksiä muutakin tekemistä, jolloin ihan huomaamatta ei tule oltua niin paljon ruudulla.

# data[].attributes.body
Tehtävä 10 Pidä kirjaa omasta ruutuajastasi ja kirjaa ylös ruutujen äärellä kokemiasi tunteita ja fiiliksiä.
Kirjasin tietoja seurantaviikolla käsin paperille ja siirsin myöhemmin koonnin excel-pohjaan. Arvioin päivittäisen ruutuaikani etukäteen isommaksi, kun mitä seuraamalla sain ylös. Tietysti päivät vaihtelevat niin töissä kuin kotona käytetyn ruutuajan suhteen ja kirjaaminen ei ollut joka kohdassa etenkään puhelimen käytön osalta kovin helppoa, kun aika usein tulee kuitenkin vilkaistua puhelimesta nopeasti jotain. Olen merkinnyt koontiin ruutuajan erikseen töissä / kotona.
Omat tunteeni ja fiilikseni olivat kokonaisuudessaan aika neutraaleja. Asiakkaiden kanssa viestitellessä välillä toisten osalta nousi huoli ja välillä toisten osalta ilo. Toisaalta olen tottunut siihen tunnekirjoon, jota asiakaskeskustelut herättävät, oli kyse kasvokkaisesta tai viestein tapahtuvasta keskustelusta. Tällä hetkellä uutisvirta on täynnä koronaa, mikä on sekä huolestuttavaa että toisaalta jo vähän kyllästyttävääkin, vaikka toki muuttuvista tilanteista tulee uutisoida. Viihteellinen median käyttö, tv-sarjat ja somen selailu, tuottaa itselle lähinnä hyvää fiilistä.

# data[].attributes.body
Osallisuus on aika monitahoinen käsite. Itse ajattelen osallisuuden kokemuksena olla osa jotain suurempaa kokonaisuutta; perhettä, ryhmää, yhteiskuntaa. Tällöin osallisuus nivoutuu yhteen oman merkityksellisyyden kokemuksen ja hyväksytyksi tulemisen kanssa ja on tärkeä syrjäytymistä ehkäisevä tekijä. Osallisuudesta puhutaan usein myös vaikuttamisen yhteydessä, toki mahdollisuus vaikuttaa ympärillä tapahtuviin asioihin lisää kokemusta osallisuudesta ympäröivään maailmaan tai ryhmään. Nuorisotyön tehtävä on vahvistaa nuoren osallisuutta ja tarjota nuorelle mahdollisuuksia vaikuttaa.

# data[].attributes.body
Tehtävä 8
Valitsin tutustuttavaksi somepalveluksi Jodelin, koska siitä en sovelluksena tiennyt paljon mitään, mutta tiedän, että osa kollegoista on sen työssään ottanut käyttöön.

Jodel on sosiaalisen median sovellus, jota käyttivät aluksi lähinnä korkeakouluopiskelijat, mutta nykyään myös muut nuoret ja aikuiset. Sovellus on anonyymi keskustelufoorumi, johon ei tarvitse kirjautua edes nimimerkillä, ja viestejä, joita kutsutaan jodlauksiksi, voi lähettää täysin anonyymisti. Sovellus on hyperpaikallinen eli käyttäjä voi nähdä vain ne keskustelut, jotka käydään muutamien kilometrien päässä hänen omasta sijainnistaan. Käyttäjä ei voi siis keskustella kenen tahansa kanssa, vaan vain samalla alueella tai kotikaupungissaan olevien ihmisten kanssa. Käyttöä varten täytyy sallia sijaintitietojen jakaminen, mutta tarkka sijainti ei näy muille käyttäjille. Käyttäjät näkevät Jodel-julkaisuja vain noin 10 kilometrin säteellä omasta sijainnistaan ja lisäksi sovelluksessa voi asettaa yhden kaupungin "kotikaupungiksi" nähdäkseen alueen julkaisuja sijainnista riippumatta.

Jodeliin julkaistaan lyhyitä tekstipätkiä ja/tai kuvia, joita muut voi kommentoida ja äänestää. Äänestäminen tapahtuu antamalla julkaisulle joko plussaa tai miinusta. Jos julkaisu kerää viisi miinuspistettä muilta käyttäjiltä, se poistuu nähtäviltä. Asiattomat ja sääntöjä rikkovat julkaisut voi myös ilmiantaa moderaattoreille. Jodelin sääntöjen mukaan henkilötietojen (myös sometilien) paljastaminen, seksuaalinen sisältö, väkivalta ja kaikenlainen kiusaaminen ovat kiellettyjä.

Jodelissa keskusteluja käydään monista eri aiheista; töistä, opiskelusta, bileistä, eläimistä, naapuruston asioista, mielipiteistä, mielenterveydestä… Anonymiteetin ansiosta Jodelissa voidaan keskustella monesti myös sellaisista asioista, joista ei ehkä kehtaisi omalla nimellään julkisesti kertoa.

Play-sovelluskauppa kuvailee Jodelia:

”Jodel yhdistää sinut silmänräpäyksessä lähistöllä olevien ihmisten kanssa. Se on reaaliaikainen sosiaalinen syöte yhteisösi kuumimmista kuulumisista, kysymyksistä, tapahtumista, jutuista ja vitseistä. Älä enää ikinä jää paitsi siitä mitä ympärilläsi tapahtuu!”

Anonyymius antaa mahdollisuuden puhua asioista, joista muuten ei kehtaisi, mutta toisaalta se voi myös lisätä kiusaamisen ja muun epäasiallisen kirjoittelun riskiä. Myöskään ikärajojen noudattamista ei pystytä valvomaan.

Itse ajattelisin, että voisin ottaa Jodelin töissä käyttöön, tai ainakin otan asian tarkempaan pohdintaan ja keskustelen niiden kollegoiden kanssa, jotka ovat sitä jo työssä käyttäneet. Se voisi antaa arvokasta tietoa paikallisia nuoria puhututtavista asioista ja ilmiöistä ja toisaalta myös voisi mahdollistaa nuoren kanssa keskustelun anonyymina. Etsivien verkostoissa on puhuttu paljon siitä, kuinka nuori voisi ottaa meihin anonyymisti yhteyttä.

# data[].attributes.body
Tehtävä 7 Juttele nuoren kanssa somesta
Juttelin somen käytöstä neljän 9. luokkalaisen (15v.) nuoren kanssa. Kaikki neljä nuorta ilmoittivat käyttävänsä some-palveluista pääasiassa instaa ja snäppiä, kunnes joku kysyi, onko WhatsApp some, sekin oli kaikilla aktiivisessa käytössä. Yksi kertoi lisäksi käyttävänsä aktiivisesti TikTokia, ja kahdella oli Facebook-tilit, mutta niitä eivät kuulemma olleet aikoihin edes käyneet katsomassa. Kaikki katselivat myös Youtube-videoita, kun asiaa erikseen kysyin, mutta kukaan ei huomannut mainita sitä käyttämäkseen some-palveluiksi.

Sosiaalista mediaa nuoret kertoivat käyttävänsä yhteydenpitoon kavereiden kanssa sekä viihtymiseen ja "ajan tappamiseen". Kukaan heistä ei käyttänyt somea uusien kavereiden tai ihmisten löytämiseen. Kun erikseen kysyin, käyttävätkö nuoret jotain somepalvelua tiedon etsimiseen, mainitsivat Youtuben, mutta kuulemma lähinnä niin, että googlettavat tarvitsemaansa tietoa ja sitä kautta siirtyvät mahdollisesti hakutuloksena nousseeseen Youtube-videoon.

Aktiivisessa käytössä olevien somekanavien käyttö on kaikilla näillä nuorilla päivittäistä ja vie kuulemma vaihtelevasti aikaa, kaikkien mielestä aika paljon. Kukaan neljästä nuoresta ei kuulemma julkaise tai muuten ole kovin aktiivinen sometoimija, mutta katselevat kavereiden päivityksiä, stooreja jne.

Julkisista ja yksityisistä profiileista keskusteltaessa yksi vastasi heti, että kaikki profiilit on yksityisiä ja muut jäivät pohtimaan vähän epävarmana, että onkohan vaiko ei.. Kukaan ei kertonut itse julkaisevansa profiileissaan juuri mitään, vaan lähinnä vain jakavat yksityisesti kavereille sisältöä. Kavereille jaettava sisältö oli kuulemma "jotain normi arkee" tai sitten jotain netistä jaettuja hauskoja juttuja.

Somessa iloa ja hyvää fiilistä nelikolle tuottaa kaikki hauskat jutut, kuten meemit ja hauskat videoklipit, yksi mainitsi myös tubettaja Lakon videot. Kaikista ärsyttävintä ja tyhmintä on valittaminen. Yksi nuorista tarkensi vielä, että hän itse on somessa juuri paossa valittamista ja sitten ärsyttää, kun sielläkin ihmiset valittaa. Kukaan nuorista ei osannut nimetä asioita, joihin kaipaisivat tukea tai vinkkejä.

# data[].attributes.body
Tehtävä 5 Pura mediasisältö kappaleiksi
Minkälaisen sisällön valitsit? Yle Areenan palkittu lyhytelokuvamainen suomalaisten yhteisen kokemuksen jakava mainosvideo. https://areena.yle.fi/1-50628629
Mitä sisällöllä mielestäsi halutaan kertoa? Mitä sillä tavoitellaan?

Sisällöllä halutaan kertoa Yle Areenan olevan suomalainen, ymmärtävän suomalaisia ja jakavan yhteisiä kokemuksia Suomesta. Tavoitellaan jatkoa Suomen arvostetuimpana verkkobrändinä.
Minkälaisia vaikuttamisen keinoja tunnistit? Vaikuttiko sisältö jollakin tavalla sinuun? Tunteiden herättäminen katsojassa, samaistuminen johonkin yhteisesti koettuun, tässä tapauksessa kansallisesti jaettuun. Vertaiskokemuksen herättäminen ja huumori.
Minkälaisia ajatuksia ja/tai tuntemuksia sisältö sinussa herätti? Miksi? Kotoisuutta, huvittuneisuutta. Jaettu tunnelma, osuva kuvaus, suomalainen ironia; ns: vain- Suomi-jutut.

# data[].attributes.body
Tehtävä 4 Muistele medianuoruuttasi
Olin tehnyt Preziin hienon aikajanan omasta medianuoruudesta teksteineen ja kuvineen, mutta joutuessani siirtämään oppimispäiväkirjan tänne Padletiin joudun siirtämään aikajanan tylsempään muotoon. Harmittaa kyllä ihan silläkin, että käytin aikajanan rakentamiseen aika paljon aikaa.

1985 olen syntynyt.
1992 aloitin koulun. Luokassa oli liitutaulu ja piirtoheitin sekä kärryssä oleva luokasta toiseen siirrettävä televisio. Kotoa löytyi tuohon aikaan lankapuhelin, televisio, ja vhs-videonauhuri sekä radio c-kasettisoittimella. Vanhemmilla oli myös vinyylilevysoitin, joka oli tuolloin edelleen käytössä. Musiikkia nauhoittiin radiosta c-kaseteille ja kuunneltiin niin stereoista kuin myös hieman myöhemmin korvalappustereoilla.
1993 kotiin hankittiin tietokone, lähinnä äidin opintoja ja töitä varten. Koneelta löytyi muutamia pelejä kuten pasianssi ja miinaharava, joita tuli pelattua. Lisäksi piirreltiin jollain ohjelmalla. Naapurissa oli ollut  Macintosh-tietokone jo aiemmin ja sillä pystyi pelaamaan hirsipuuta. 8-vuotta vanhempi serkkuni oli taitava tietokoneiden kanssa ja asensi aina meillä käydessään koneelle uusia pelejä.

Ehkä 1994 saimme veljen kanssa joululahjaksi Sega -pelikonsolin ja ensimmäisenä pelinä Sonicin, myöhemmin tuli myös Leijona kuningas ja jotain jääkiekko- ja jalkapallopelejä.
Noin 1995 kouluun tuli laajennuksen yhteydessä ATK-luokka, joka oli pienessä pommisuojassa. Silloin ensimmäiset ATK-tunnit ja jonkinlaista tietokoneajokorttia suoritettiin.
1996 kotiin ostettiin cd-soitin ja samalla sain ensimmäisen cd-levyni Backstreet Boysin.

Ala-asteen viimeisillä luokilla ja yläasteen aikana myös nuorten lehdet olivat isossa osassa median kulutusta, itselläni ainakin Demi ja Suosikki.
1999 Internettiä ei kotitietokoneessa alkujaan ollut, enkä oikein tarkalleen osaa sanoa, koska se on meille saatu. Muistan kuitenkin tapauksen aikalailla pian sen jälkeen: isoisäni oli asuinpaikkakunnallaan kunnanvaltuutettuna ja halusi meillä käydessään nähdä, millaiset hienot nettisivut kunnalle oli avattu, hänellä itsellään ei tietokonetta ollut. Äitini ihmetteli tuolloin, että mihin ihmeeseen kunta internetsivuja tarvitsee ja kuka sellaisia netistä keksii edes etsiä. Kävin katsomassa WaybackMachinesta, miltä kyseinen sivu näytti. Se oli vuodelta 1999 ja siellä mainostettiin mm. markan hintaisia tontteja.
2000 sain ensimmäisen kännykkäni 8.luokall. Monella kaverilla oli jo siinä vaiheessa kännykkä, mutta ne olivat yleistyneet kavereidenkin joukossa vasta kuluneen vuoden aikana yläasteelle mentyämme. Muistan, kun yhden kaverin kanssa kirjoitettiin pitkä perustelulista vanhemmille, miksi oma puhelin pitäisi saada. Vetosin listassa mm. äidin omatuntoon, kun oli unohtanut hakea minut harrastuksesta. Isäni oli ostanut itselleen kännykän hieman aiemmin kuin sain omani. Hänen kännykällään ei pystynyt kuin soittamaan, koska nuukana miehenä oli ottanut liittymän, johon ei kuulunut tekstiviestit, vaikka puhelimessa valmius niiden lähettämiseen olikin. Ensimmäisellä kännykälläni pystyi soittamaan, lähettämään tekstiviestejä ja pelaamaan matopeliä, saattoi joku muukin peli olla. Soittoääniä ja näyttökuvia tilattiin aikakauslehtien takasivuilla olevien mainosten perusteella ja kiertoviesteinä liikkui merkeistä tehtyjä "hienoja" kuvia ja tervehdyksiä.
2001-2004 olin lukiossa. Silloin koulutöitä jo tehtiin jonkin verran tietokoneella. Lukion jälkeen, kun lähdin opiskelemaan ja muutin pois kotoa, sain mukaani perheen vanhan tietokoneen koulutöiden tekemistä varten, internet liittymää ei ollut. Luokkakavereistani yksi hankki läppärin opiskeluaikana ja muilla ei ollut tietokoneita, joten muun muassa päättötöitä tehtiin koulun ATK-luokassa. Hankin opiskeluaikana myös ensi kertaa puhelimen, jolla pystyi kuuntelemaan radioa, kameraa siinä ei vielä ollut. Erillisen digikameran olin ostanut lukion aikana.
2008 liityin Facebookiin ikäkavereihini nähden verrattain myöhään. IRC ja IRC-galleria olivat olemassa jo yläkouluaikanani, mutta itse en niihin kuulunut. Facebook oli ensimmäinen sosiaalisen median palvelu, johon olen liittynyt.

Minä nyt median käyttäjänä ja työssä nuorten parissa?

Töissä käytän tietokonetta ja kännykkää paljon; erilaiset verkkopalvelut ja informaation haku asiakastyössä, hakemukset ja raportoinnit, verkkokoulutukset, omat presentaatiot, nettisivujen päivittäminen, yhteydenpito, sosiaalinen media.. Somekin on huomattavasti laajemmassa ja monipuolisemmassa käytössä työssä kuin vapaa-ajalla, eli työ on lisännyt huomattavasti median käyttöäni. Töissä tunnen kuitenkin usein olevani vanha ja täysin tipahtanut digitalisaation kyydistä. Tunne johtunee siitä, että teknologiat kehittyy koko ajan ja jatkuvasti on opeteltava uutta. Ei ehdi tulla tunnetta, että hallitsisi paletin. Toisaalta nuorten media käyttö on myös niin erilaista ja ilmiöt nopeasti vaihtuvia, että en koe olevani siinäkään samalla tasolla. Nuorten kanssa toimiessa on kuitenkin usein saanut huomata, että itseasiassa he ovat aika hukassa netistä löytyvän informaation ja asioiden hoitamiseen liittyvien sähköisten palveluiden kanssa. Monta kertaa olenkin vähän yllätyksekseni törmännyt siihen, että meillä onkin annettavaa molemmin puolin. Mielestäni Monimuotoinen mediakasvatus - artikkelikokoelman artikkelin otsikko "Nuorisotyötekijän mediakasvattajuus on läsnäoloa" on äärettömän osuva. Kuulemme nuorten kokemuksia, voimme havaita heidän tuen ja ohjauksen tarpeitaan, olla läsnä ja tarjota tarvittaessa heille jotain omasta osaamisestamme. Eikä yleensä ole kyse teknisten median käyttötaitojen opettamisesta vaan medialukutaitoon, omien tunteiden käsittelyyn ja ajanhallintaan liittyvistä tuen tarpeista.

Näkökulma-artikkeli "Ääniä, kuvia ja emojeita" – nuorten viestinnän monet tavat toi mieleeni osittain myös omaa nuoruuttani kuvaavia piirteitä. Vaikka viestinnän välineet ovat muuttuneet ja ruutuaikaa sosiaalisen median äärellä on nykynuorilla paljon omaa nuoruuttani enemmän, on omassa nuoruudessanikin näkynyt samanlainen tarve intensiiviseen vuorovaikutukseen kavereiden kanssa. Omassa nuoruudessani kohtaamiset tapahtui toki pääasiassa livenä, mutta kyllä siihen on kuulunut myös pitkiä puheluita ja vilkasta tekstiviestien vaihtoakin. Silloin tällöin se saattoi toki tyssätä saldorajaan tai puhelinlaskun saapuessa vanhempien hermojen kiristelyyn..

# data[].attributes.body
Olet Digihyvinvoinnin vaalija!

Puhututtaako erityisesti median ja sen käytön kytkeytyminen hyvinvointiimme? Sinulle mediakasvatuksen tärkeimpiä tavoitteita ovat tasapainoinen media-arki ja voimaannuttavaan mediankäyttöön ohjaaminen. Esimerkiksi sosiaalinen media tarjoaa mainioita mahdollisuuksia vertaistuen löytämiseen ja erilaisilla rooleilla leikittelyyn. Samalla vahvistuvat itseymmärrys sekä kokemukset osallisuudesta.

Omassa mediasuhteessasi kiinnität todennäköisesti huomiota hyvinvointiin sen eri tasoilla: fyysisellä, psyykkisellä ja sosiaalisella. Olet ehkä poikkeuksellisen tietoinen median sinussa herättämistä tunteista ja ammennat voimaa sosiaalisista verkostoistasi. Pyrit pitämään huolta myös omasta virkeydestäsi kenties ajoittaisella digipaastolla. Tai ehkä hyödynnät erilaisia teknologisia sovelluksia, jotka auttavat sinua liikkumaan enemmän ja nukkumaan paremmin.

Työsi merkittävimpiä tavoitteita on hyvinvointia edistävien mediataitojen harjoittelu. Mediakasvatuksella voidaankin kehittää valmiuksia keventää monesti kuormittavaa media-arkeamme ja saavuttaa tasapaino elämän muiden osa-alueiden kanssa. Turvataitoja ja viisasta mediankäyttöä edistämällä rohkaiset lapsia ja nuoria osallistumaan ja tavoittelemaan unelmiaan kestävällä tavalla.

Vahvuutesi on perehtyneisyytesi siihen, miten harkitulla ja hallitulla mediankäytöllä voidaan kohottaa elämänlaatua. Löydät useimmiten rakentavia ratkaisuja ongelmatilanteisiin, joita lapset ja nuoret kohtaavat media-arjessaan.

Pohdi vielä, millainen lähestymistapa sinulla on lasten ja nuorten mediakulttuuriin. Miten suhtaudut esimerkiksi pelaamiseen tai tubettamiseen harrastuksena? Voisiko digihyvinvointia edistää myös kriittistä ajattelua kehittämällä? Uutta näkökulmaa mediakasvatukseen voisit löytää esimerkiksi Mediakasvatusseuran Tuota ja tulkitse -materiaalin avulla tai tai Tubettaa-verkkodokumentista.

# data[].attributes.body
Liitän tähän muistiin vielä koulutuksen viimeiset vinkit ja näkökulmat, koska koin nämä hyvin olleellisiksi asioiksi sisäistää koulutuksesta.

Digitaalinen arki = arki

Sosiaalinen media ja digiteknologia ovat oleellinen ja luonteva osa nuorten arkea. Nuoren hyvinvointia ei voida vahvistaa kokonaisvaltaisesti ottamatta huomioon niitä digitaalisia toimintaympäristöjä, joissa nuori arjessaan toimii. Nuoren median käyttöä ja siihen liittyviä taitoja ei myöskään ole kestävää tarkastella ilman hyvin- ja pahoinvoinnin moninaisia kysymyksiä.

Digihyvinvointi on prosessi

ja siitä huolehtiminen edellyttää monenlaisia mediataitoja, joista joka ikistä on mahdollista vahvistaa harjoittelemalla.

Oma mediasuhde

on kaiken lähtökohta. Se muodostuu jokaisella omanlaisekseen vuorovaikutuksessa median ja teknologian sekä toisten ihmisten kanssa. Oman mediasuhteen reflektointi on ensiaskel kohti tietoisempaa ja tasapainoisempaa median käyttöä.

Kysy, kuuntele, tutustu ja kokeile

Nuori on oman mediankäyttönsä ja elämänsä asiantuntija, joten suhtaudu häneen sellaisena – arvokkaana informanttina ja kyvykkäänä toimijana. Nuoren yksilölliset tarpeet ja toiveet tulisi olla digihyvinvoinnin vahvistamisen lähtökohta.

Ole utelias

Kaikkeen ei tarvitse lähteä mukaan, eikä kaikesta tarvitse pitää. Nuorten media-arkeen liittyviä asioita ei tulisi kuitenkaan torpata puhtaasta epävarmuudesta tai -tietoisuudesta.

Jaa ajatuksesi, huolesi, suunnitelmasi ja kokemuksesi

kollegoille tai muille ammatillisille verkostoillesi: kuka tietää, mitä vinkkejä ja tukea voit sieltä saada ja miten arvokkaita sinun tarjoamasi tieto ja kokemukset voivat muille olla.

# data[].attributes.headline
Ruutuäly tiedostavana ja tarkoituksellisena median käyttönä

# data[].attributes.subject
Ruutuäly tiedostavana ja tarkoituksellisena median käyttönä

# data[].attributes.headline
Ongelmallinen median käyttö ja pelaaminen

# data[].attributes.subject
Ongelmallinen median käyttö ja pelaaminen

# data[].attributes.body
Ruutujen käytön yhteys pahoinvointiin

Ruutuäly tiedostavana ja tarkoituksellisena median käyttönä

Nuorten tasapainoisen media-arjen tukeminen

Tehtävä 12 Kiteytä digihyvinvointi twiittiin

Tehtävä 13 Arvio osaamistasi ja sen kehittymistä, täytetty lomakkeelle

Tehtävä 14 Anna palautetta koulutuksesta, täytetty lomakkeelle

# data[].attributes.headline
3. viikko Digiarjen emotionaaliset vaikutukset

# data[].attributes.subject
3. viikko Digiarjen emotionaaliset vaikutukset

# data[].attributes.body
Tunteiden ja tunnetaitojen merkitys media-arjessa

Digitaalinen resilienssi

Tehtävä 11 Selvitä nuorten median käytön hallinnan strategioita; nuorten median käytön hallinnan strategioita

# data[].attributes.headline
2. viikko Median käytön hallinnan haasteet

# data[].attributes.subject
2. viikko Median käytön hallinnan haasteet

# data[].attributes.body
Huomiomme kiinnittämisen ja ylläpitämisen tekniikat ruuduilla

Ongelmallinen median käyttö ja pelaaminen

Fyysisestä terveydestä huolehtiminen media-arjessa

# data[].attributes.body
Multitaskaaminen, aivojen kuormittuminen ja aivojen hyvinvoinnista huolehtiminen digiarjessa

Tehtävä 10 Pidä ruutupäiväkirjaa; ruutupäiväkirja

# data[].attributes.body
Yksilöllinen digihyvinvointi.
Webinaari katsottu tallenteena.

# data[].attributes.body
Kotitehtävä 1. Hyvä ajatus tai esimerkki somen hyödyntämisestä nuorisotyössä. Somen hyödyntäminen toiminnan tasolla. Somea voisi hyödyntää tehden nuorten kanssa yhdessä jotain; viihdyttävää tai osallisuuden tunnetta lisäävää. Tiedotus- ja yhteydenpitovälineenä se on toiminut jo pitkään.
Kotitehtävä 2. Chatfiktio
Suunnittelin chatfiktion omaan asiakastyöhöni liittyen, vaikka some-mainokseksi esimerkkinä siitä, millä asialla voi lähestyä ja miten. Olisi ollut mielenkiintoista kokeilla kuvata chatfiktio oikeasti, ehkä joskus sen teenkin.
Aksu: moi!
Aksu: en tiä onks tää ny oikee paikka kysyy..
Etsivä: Moi! Hyvä, kun laitoit viestiä :) Mitäs kysyttävää sulla olis mielessä?
Aksu: oon vähä hukassa, ku koulu loppu ja en o saanu töitä, en tiä mitä pitäs tehä..
Etsivä: No hei, tule käymään niin mietitään vähän yhdessä, miten voitais edetä. Mä oon täällä nuorisotilalla arkipäivisin, pääasiassa klo 16 saakka. Pääsetkö joku päivä tällä viikolla?
Aksu: vaikka huomen.. mihi aikaa?
Etsivä: Huomenna sopii, vaikka klo 12?
Aksu: Sopii, kiitti :)
Etsivä: Kiva juttu! Nähdään silloin!

# data[].attributes.headline
Osallisuus oman äänen käyttämisenä, joukkoon kuulumisena ja vaikuttamisena

# data[].attributes.subject
Osallisuus oman äänen käyttämisenä, joukkoon kuulumisena ja vaikuttamisena

# data[].attributes.headline
4. viikko Osallisuus mediassa ja medialla

# data[].attributes.subject
4. viikko Osallisuus mediassa ja medialla

# data[].attributes.body
Osallisuus nuorisotyössä

Osallisuus oman äänen käyttämisenä, joukkoon kuulumisena sekä vaikuttamisena

# data[].attributes.headline
Verkossa tapahtuva seksuaalinen häirintä ja hyväksikäyttö

# data[].attributes.subject
Verkossa tapahtuva seksuaalinen häirintä ja hyväksikäyttö

# data[].attributes.headline
Media nuorten seksuaalisuuden tutkailun ja ilmaisun areenana

# data[].attributes.subject
Media nuorten seksuaalisuuden tutkailun ja ilmaisun areenana

# data[].attributes.body
Media nuorten seksuaalisuuden tutkailun ja ilmaisun areenana

Verkossa tapahtuva seksuaalinen häirintä ja hyväksikäyttö

Tehtävä 8 Tutustu johonkin somepalveluun

# data[].attributes.body
Rakentavan vuorovaikutuksen vahvistaminen

Verkkokiusaaminen ja -häirintä

Tehtävä 9 Kerro se emojein

# data[].attributes.headline
Sosiaalinen media hyvinvointia vahvistavana ja heikentävänä

# data[].attributes.subject
Sosiaalinen media hyvinvointia vahvistavana ja heikentävänä

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media hyvinvointia vahvistavana ja heikentävänä

Tehtävä 7 Juttele nuoren kanssa somesta; Nuorten somen käyttö

# data[].attributes.body
Sosiaalinen digihyvinvointi
Webinaariin osallistuttu: Itselle kaikki kahdeksan osallistuneiden käyttämistä somepalveluista on tuttuja. Spotifyta en kyllä juurikaan käytä, kun kuuntelen musiikkia nykyään lähinnä autossa radiosta. Snapchat ja Discord on puolestaan käytössä ainostaan töissä, eikä sielläkään kovin aktiivisesti. WA, IG ja FB on aktiivisimmassa käytössä niin töissä kuin vapaa-ajalla. Se mitä teen eniten somessa, niin ehdottomasti luen ja katselen sisältöjä, toisena käyn reaaliaikaista keskustelua, vaikka se koskeekin oikeastaan vain WhatsAppia. Kolmantena päivitän ja kommentoin, mutta siinä en ole kovin aktiivinen, etenkään omassa henkilökohtaisessa elämässä.

# data[].attributes.body
Tehtävä 6 Hahmottele oma digitaalinen jalanjälkesi
Keräsin digijalanjälkeeni sisältöä parin edellispäivän otannalla, joten ihan koko totuutta se ei kerro, mutta hyvin sillä saa nostettua esiin palveluita ja sovelluksia, jotka ovat useimmin käytössä. Omasta jalanjäljestäni näkyy eniten käyttämäni some-palvelut, uutismediat, ruokakauppojen kanta-asiakkuudet ja viihdekäytössä Yle Areena ja Netflix. Olisin kuitenkin kuvitellut, että digijalanjälkeeni kerääntyisi enemmänkin sisältöä, mutta parin päivän digikäytön otannalla en enempää keksinyt.
Joskus tulee tehtyä nettiostoksia ja vielä useammin selattua joidenkin liikkeiden verkkokauppoja, siinä huomaa hyvin, että samantien alkaa tulla mainoksia vastaavista liikeistä/tuotteista. Näihin viime päiviin ei sellaista digikäyttöä osunut, niin en niitä jalanjälkeen laittanut.
Piti myös pitkästä aikaa googletella, millaisia hakutuloksia omalla nimellä löytyy. Työnantajan nettisivujen ja töissä paikallislehteen tehtyjen juttujen lisäksi ei äkkiseltään löytynyt nimelläni muuta minuun viittaavaa sisältöä. Täysnimikaimojeni (ainakin kaksi) tuloksia oli loput.

# data[].attributes.headline
4. viikko Digitaalinen jalanjälki ja yksityisyys

# data[].attributes.subject
4. viikko Digitaalinen jalanjälki ja yksityisyys

# data[].attributes.body
Digitaalinen jalanjälki ja yksityisyydestä huolehtiminen

Tehtävä 6 Hahmottele oma digitaalinen jalanjäki; Oma digitaalinen jalanjälki

# data[].attributes.body
Kriittinen medialukutaito

Tehtävä 5 Pura mediasisältö kappaleiksi; mediasisällön analyysi

# data[].attributes.body
Digitalisaation vaikutuksia media-arkeen

Kilpailu huomiostamme

Uusia ansaintalogiikoita

Tehtävä 3 Tutustu Slackiin

Tehtävä 4 Muistele medianuoruuttasi; oma medianuoruus

# data[].attributes.body
Mediakasvatus

Digihyvinvointi

Tehtävä 1 Arvioi osaamistasi, täytetty lomakkeelle

Tehtävä 2 Digitaalinen oppimispäiväkirja luotu Prezi:llä, johon en jostain syystä päässyt enää viimeisellä viikolla editoimaan, joten jouduin vaihtamaan alustaa ja kokoamaan oppimispäiväkirjan kokonaan uudestaan. Pohdi mediakasvatusta omassa työssäsi; Mediakasvattajuus

Millainen mediakasvattaja olet? -verkkotesti

# data[].attributes.body
Tehtävä 2. Oman mediakasvattajuuden pohtiminen.
Minkälaisiin ajankohtaisiin mediailmiöihin ja mediakasvatuksellisiin kysymyksiin törmään työssäni?
Asiakastyössä puhutaan mediankäytöstä paljon ajanhallintaan ja ahdistukseen liittyen. Omassa asiakasryhmässä on paljon sellaisia, joilla on lähes määrättömästi aikaa mediankäytölle, kun se ei tule rajatuksi ulkopuolelta (työ, opiskelu, vanhemmat). Monilla pelaaminen, videoiden katselu, netin selailu ja television katselu vie paljon aikaa valveillaoloajasta ja on yksi iso tekijä vuorokausirytmin kääntymiseen, uniongelmiin, kasvotusten tapahtuvan sosiaalisen vuorovaikutuksen vähenemiseen, asioiden hoitamatta jättämiseen ja oman elämänhallinnan tunteen menettämiseen.

Asiakaskohderyhmässä on paljon sellaisia, joilla on taipumusta ahdistus- ja masennusoireiluun, jolloin median pariin voidaan paeta hoitamattomia asioita tai ikäviä ihmissuhteita. Median käyttö voi olla stressiä ja ahdistusta lievittävää ja osittain myös siksi koukuttavaa, se ei vaan ratkaise alkuperäisiä ongelmia. Toisaalta monille erilaiset mediasisällöt myös aiheuttavat ahdistusta, niin sosiaalisen median kiiltokuvaelämä kuin myös uutiset ja ihmisten käytös keskustelupalstoilla.

Millä tavoin minä olen mediakasvattaja?
Median käyttö on tänä päivänä oleellinen osa varmasti meidän kaikkien, mutta erityisesti nuorten elämää ja siitä keskusteleminen liittyy olennaisesti omaan työhöni. Oman työn lähtökohta on nuorten kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin vahvistaminen ja tukeminen, eikä asiakkaiden mediankäyttöä voi tällöin ohittaa. Tasapainoinen media-arki on oman mediakasvattajuuteni oleellisin näkökulma.

Toki käytännön työssä asiakaiden kanssa myös hyödynnetään erilaisia nettipalveluita; te-toimisto- ja Kela-asiointi tapahtuu tänä päivänä pääasiassa verkkopalveluissa, asuntoja etsitään netistä, opintoja voi tehdä kokonaan tai osittain verkkopohjaisesti, terveyden huollon ajanvarauksia tehdään ajanvarauspalveluissa jne. ja näissä tilanteissa minä olen yleensä se, joka perehdyttää nuorta sähköisten palveluiden käyttöön ja lomakkeiden täyttöön.

# data[].attributes.body
Johdatus mediakasvatukseen ja digihyvinvointiin.
Webinaari katsottu tallenteena.