# data[].attributes.headline
שריפת הרייכסטאג 27 פבואר 1933 דניאל חפץ

# data[].attributes.subject
שריפת הרייכסטאג 27 פבואר 1933 דניאל חפץ

# data[].attributes.body
חודש לאחר מינויו של היטלר לקנצלר, ושבוע לפני הבחירות הכלליות שעמדו להתקיים במדינה התקבלה ידיעה על כך שבניין הרייכסטאנג עולה בלהבות. בקרבת מקום מצאה המשטרה קומוניסט הולנדי ( ואן דר לובה) אשר לאחר חקירה בעינויים הודה שהוא אחראי על ההצתה של הבניין, אך טען שאין לזה כל מניע קומוניסטי. אך ההודעה שיצאה לתקשורת הייתה שפעולה זו היא פעולה של הקומוניסטים ויש לעצור את ראשי המפלגות הקומונסטיות מיד. בעקבות האירוע היטלר הכריז על מצב חירום ושכנע את הנשיא לחתום על מה שכונה "צו שריפת הרייכסטאנג". הטענה של הנאצים הייתה שהם מגנים על העם הגרמני מפני האלימות הקומוניסתית. מצב החירום אפשר למפלגה הנאצית לפגוע בחופש הביטוי, חופש העיתונות, חופש ההתארגנות, ובזכות לפרטיות. הם התחילו לבצע המון מעצרים ובחמישי למרץ בבחירות רוב המנהיגים של המפלגה הקומוניסתית היו במאסר.בזכות השריפה הנאצים הצליחו לקבל באופן חוקי רשות להפוך לדיקטטורה ובכך התקדמו עוד צעד בהשתלטות על גרמניה.

# data[].attributes.attachment_link.title
שריפת הרייכסטאנג

# data[].attributes.headline
בחירות בגרמניה מרץ 1933 (עילי רון)

# data[].attributes.subject
בחירות בגרמניה מרץ 1933 (עילי רון)

# data[].attributes.body
כחודש לאחר עליית הנאצים לשלטון היטלר הכריז על בחירות נוספות, בשביל להראות לכולם שהעם הגרמני רוצה את הנאצים בשלטון, ובחירותו "הדמוקרטית" לא הייתה מקרית. הוא זכה רק ב44% מהקולות, אומנם עלייה מהבחירות בינואר אבל הוא ראה בבחירות אלו כישלון. הוא ציפה לרוב קולות מוחלט.

# data[].attributes.attachment_link.title
בחירות בגרמניה מרץ 1933

# data[].attributes.headline
חוק ההסמכה (מתן שרף)

# data[].attributes.subject
חוק ההסמכה (מתן שרף)

# data[].attributes.body
חוק ההסכמה הוא חוק שחוקק על ידי הרייכסטאג בתאריך 23.3.1933, והעניק לשלטון היטלר סמכות לחוקק חוקים ללא אישור הרייכסטאג, גם חוקים המנוגדים לחוקה.
חוק ההסכמה גרם לאיחוד סמכויות החקיקה והביצוע, נטרול החוקה ולבסוף חיסולו של הרייכסטאג.
בכך תרם החוק לביסוס שלטונו הבלעדי של היטלר בגרמניה וביטול הדמוקרטיה באופן חוקי.

# data[].attributes.headline
החוק לשיקום שירות המדינה המקצועי (שירה מזרחי ומתן שרף) 7 באפריל 1933

# data[].attributes.subject
החוק לשיקום שירות המדינה המקצועי (שירה מזרחי ומתן שרף) 7 באפריל 1933

# data[].attributes.body
חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי.
החוק התיר פיטורים של עובדים על בסיס גזע או על בסיס פוליטי, כלומר אם העובד משתייך לגזע הארי או לא, ואם הוא הראה תמיכה במדינה.
החוק תרם להפיכת המדינה לדיקטטורה ובנוסף חקיקת החוק גרמה למהפכה להיות מהפכה גזעית.

# data[].attributes.headline
חיסול האיגודים המקצועיים בגרמניה- מאי 1933 (ענת בן עמו)

# data[].attributes.subject
חיסול האיגודים המקצועיים בגרמניה- מאי 1933 (ענת בן עמו)

# data[].attributes.body
בשביל היטלר, האיגודים המקצועיים (איגודים למען הפועלים בגרמניה) היוו איום מסוים, היה להם המון כוח והשפעה, היטלר הבחין בכך שישנה התחלה של התנגדות לשלטונו מצד ארגונים אלו והוא לא רצה לקחת את הסיכון שיצליחו להשפיע על העם.

ה-1.5 תמיד היה יום מסורתי לכבוד הפועלים הגרמניים והאירופאיים, וב-1.5.1933 הוכרז ע"י היטלר יום זה כיום חג לאומי הנקרא "יום העבודה הלאומי". באותו היום, נשלחו מנהיגי האיגודים מכל רחבי גרמניה לברלין לכנס המוני. מטרתו של היטלר בכנס זה הייתה לתת לארגונים אלו תחושת ביטחון, הוא ציין בפניהם ששלטונו בא לטובת הארגונים, ויצר סיסמאות כגון "כבדו את העבודה וכבדו את העובד", דברים אלו כמובן היו שקריים ולא באמת התכוון לכך.

יום לאחר מכן (2.5.1933) היטלר שלח את מנהיגים אלו למחנות, בעיקר למחנות ריכוז. האיגודים המקצועיים פורקו והנאצים הקימו את "חזית העבודה הגרמנית", אשר הצטרפו אליה פועלים רבים.

# data[].attributes.attachment_link.title
היטוריה- האיגודים המקצועיים

# data[].attributes.headline
הקונקורדנט יולי 1933(יובל טל)

# data[].attributes.subject
הקונקורדנט יולי 1933(יובל טל)

# data[].attributes.body
האינטרסים המשותפים של היטלר והאפיפיור לבלום את הקומוניזם הובילו לכך שב-20 ביולי 1933 היטלר חתם על הסכם הקונקורדנט עם האפיפיור שברומא.                  הקונקורדנט  הוא הסכם האומר שהכנסייה הקתולית לא תתערב בפוליטיקה הגרמנית והיא תיתן לגרמניה השפעה על מינוי בעלי התקפידים בכנסייה. ובתמורה למעשים אלו, יתנו להם חופש בנושאי דת, זכויות וחינוך קתולי. היטלר הגיע להסכמה גם עם הנוצרים הפרוטסטנטים. וכתוצאה מההסכם, באפריל 1933 מינה לאחראי הכנסייה הפרוטסטנטית בגרמניה את לודוויג מילר, כומר צבאי שנאמן להיטלר. כתוצאה מכך, הכנסייה נשבעה אמונים לרייך ולפיהרר והכריזו שהחברים בה יכולים להיות רק ארים.

# data[].attributes.headline
ביטול המפלגות

# data[].attributes.subject
ביטול המפלגות

# data[].attributes.body
הנאצים לא יכלו להרשות לעצמם תחרות עם אידאולוגיה אחרת, הם היו חייבים להיות לבד כדי לשלוט בגרמניה. חלק מהמפלגות הרגישו את זה ומיוזמתן באו להיטלר והניחו את מפתחות המפלגות על שולחנו כי פחדו. הם הבינו שיש להם שתי ברירות או להגיע לעימות עם היטלר ולהיפגע או להיכנע. מפלגות שלא עשו זאת פרצו למשרדיהן והשתלטו עליהן, אסרו את המנהיגים וכך בעצם המפלגות נעלמו . אחרי זה היטלר חוקק חוק שאוסר על מפלגות אחרות להתקיים

המשמעות היא שהאידאולוגיה הנאצית נותרת האידאולוגיה היחידה. על פי חוק- הנוער מתחנך רק על פי הנאציזם במשך 12 שנה. מה שנותן למלפגה הנאצית שליטה מוחלטת.

# data[].attributes.headline
ליל הסכינים הארוכות (שירה מזרחי)

# data[].attributes.subject
ליל הסכינים הארוכות (שירה מזרחי)

# data[].attributes.body
ליל הסכינים הארוכות 30.6

בליל הזה, השלושים ביוני 1934, חברי הss (ארגון ההגנה והמודיעין של המפלגה הנאצית בראשות היטלר) ביצעו חיסול של כ1000 אנשי הsa (פלוגת סער שבראשה ארנסט ריהם) עקב הגדלת השפעתם וכוחם.
אנשי הsa היוו איום כלפי היטלר ובשל חילוקי דעות החליט לקיים את החיסול על מנת לדאוג להורדת כל המתנגדים האפשריים, ובכך השיג התחזקות חברי הss.

# data[].attributes.headline
פטירת הנשיא הינדנבורג - איחוד משרת הנשיא עם הקנצלר.(רוני לטאי)

# data[].attributes.subject
פטירת הנשיא הינדנבורג - איחוד משרת הנשיא עם הקנצלר.(רוני לטאי)

# data[].attributes.body
לאחר מות הנשיא היטלר לקח על עצמו את משרת הנשיא ואת כל הסמכויות הכלולות בכך, והפך את עצמו לנשיא ולמפקד הצבא של גרמניה .
לאחר מכן היטלר חייב את הצבא להישבע לו לנאמנות ובכך היטלר הפך את עצמו לשליט היחיד של גרמניה הקנצלר.

# data[].attributes.attachment_link.title
היטלר עם נשיא גרמניה

# data[].attributes.headline
החלפת סמלי המדינה בסמלי המפלגה (אמיר גפן)

# data[].attributes.subject
החלפת סמלי המדינה בסמלי המפלגה (אמיר גפן)

# data[].attributes.body
התיעוד הראשון להחלפת סמלי המדינה בסמלי המפלגה היו כבר בשנת 1935. בחוקי נירנברג קבעו חוקי הגזע של המפלגה הנאצית וגרמניה. סמלי המדינה הם שקובעים את אופי המדינה ומייצגים אותה. ברגע שסמלי הנאצים מופיעים כסמלי המדינה הם אלו שמייצגים אותה ואומרים לנו מי היא. בדמוקרטיה סמל המדינה אמור לייצג את רוב או כלל האזרחים ופה בדיקטטורה הסמל נכפה עלייהם ויצר שינוי זהותי בכוח.