# data[].attributes.attachment_link.description
Mød forfatteren bag Halfdans ABC, sprog-tosseriernes mester Halfdan Rasmussen.

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.title
Nu må vi ikke længere læse disse 8 børnerim: Gyldendal fjerner digte med ord som 'neger' og 'hottentot' fra Halfdan Rasmussens børnerim

# data[].attributes.attachment_link.description
Halfdan Rasmussens datter beklager Gyldendals censur. "Vi har kæmpet meget imod den beslutning", siger Iben Nagel Rasmussen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat om Halfdan Rasmussen: Er vi blevet ramt af den svenske syge?

# data[].attributes.attachment_link.description
Udelukkelse af børnerim med ord som neger og hottentot i Gyldendals nye udgave af Halfdan Rasmussens elskede rim til børn skaber debat. "Problemet er, at ALLE har ret," skriver forlagets litterære chef.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gyldendal er snart klar med en udgivelse i to bind med Halfdan Rasmussens klassiske børnerim.

Nemlig 'Abrakadabra og andre børnerim' og 'Jeg vil tælle stjernerne - og andre børnerim'.

Men det er ikke samtlige af de oprindelige børnerim, der vil være at finde i de to bøger, som ellers samler en stor del af forfatterens rim.

Det gælder digte som 'Negerdukken Lille Sam' og 'Hittehattehættehuer', hvori ordet 'hottentot' forekommer.

De fravalgte børnerim

De otte rim, der er fjernet fra de to genudgivede værker af Halfdan Rasmussen, er:

'Lille negerdukke', 'To små negerdukker', 'Hittehatte hætte-huer', 'Rikke', 'Nogle øjne er så smukke', 'Alle bilerne fra landet', 'Negerdukken lille Sam' og 'Sikken et hus'.
Kilde: Gyldendal.

Lotte Hjortshøj, der er forlagschef for Gyldendal Børn & Unge, fortæller, at ændringer er lavet i respekt for værket, men også for at tilpasse sig læserne i 2019, hvor tonen er en anden, end da rimene blev skrevet mellem 1949 og 1959.

Derudover vil forlaget gerne undgå, at rimene bliver misforstået, og Lotte Hjortshøj kalder det derfor heller ikke en bortcensurering, men en tilpasning.

- Der ligger en dybt professionel og nænsom vurdering til grund for de opdateringer og udeladelser, der er foretaget i det værk, der ligger i dag, som giver mening for en tidssvarende anno 2019-udgave af Halfdan Rasmussens børnerim, siger hun til 'AK 24syv'.

Digters datter utilfreds

Hun forklarer, at forlaget påtager sig ansvaret for, at det, der udgives i dag, også er relevant for nutidens børn og voksne.

- Mange gange når man laver en ny udgave, tager man et værk op, ser på det og sammensætter det på en ny måde, siger Lotte Hjortshøj til 'AK 24syv' og tilføjer:

- Det kan være som her, hvor der også er tilført illustrationer. Det kan være, hvor man udelader noget, hvor man sætter det sammen på en ny måde, som det også er sket her.

Det falder dog ikke i god jord hos Halfdan Rasmussens datter, Iben Nagel Rasmussen. Hun forstår godt, at rimene kan virke i dag, men havde hellere set, at forlaget havde forklaret i de nye udgivelser, at man brugte sådanne ord dengang.

- Jeg synes, det er meget ærgerligt. Der står jo i forordet, at digtene er taget ud, og så kan man godt begynde at tænke sit: 'Var han racist?' Og det er selvfølgelig meget langt fra min fars intentioner og hele hans liv og virke, siger hun til 'AK 24syv'.

Gyldendal udgiver dog stadig Halfdan Rasmussens samlede originale børnerim, hvori de otte rim kan læses, fortæller Lotte Hjortshøj.

# data[].attributes.attachment_link.title
Børnerim uden 'hottentot': Gyldendal fjerner klassiske rim fra kendt forfatters værk

# data[].attributes.attachment_link.description
Gyldendal er snart klar med en udgivelse i to bind med Halfdan Rasmussens klassiske børnerim. Nemlig 'Abrakadabra og andre børnerim' og 'Jeg vil tælle stjernerne - og andre børnerim'. Men det er ikke samtlige af de oprindelige børnerim, der vil være at finde i de to bøger, som ellers samler en stor del af forfatterens rim.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Baggrund Frihed og fællesskab

Noget om helte stammer fra Halfdan Rasmussens samling af Tosserier. Teksten er skrevet i en humoristisk tone, men indeholder samtidig en bekendelse til pacifismen i en tid med kold krig og trusler om klodens ødelæggelse. Jazzkomponisten Robert Normann står bag melodien, der kan spilles nodetro, men som også lægger op til en mere fri og swingende form.

Halfdan Rasmussens politiske digtning

I 1940'erne skrev Halfdan Rasmussen, der var aktiv i modstandskampen mod nazismen, en række digtsamlinger, der forholdt sig moralsk til tidens politiske problemer. Debutsamlingen 1941 havde symptomatisk titlen Soldat eller Menneske. Under besættelsen tryktes mange af hans digte anonymt, blandt andet i antologien Der brænder en Ild, 1944.

Efterkrigsårene bød på en ny tone i digtningen

I efterkrigsårene blandede en anden tone sig i Halfdan Rasmussens digte - humor og leg med sprogets udtryksmuligheder prægede hans vers for børn og voksne. Denne tekst Noget om helte blev trykt i 5. samling af de Tosserier, han udgav i 1950'erne.

Halfdan Rasmussen præciserer, hvorfor jorden er dejlig

De første linjer i digtet kan ses som en skjult reference til B.S. Ingemanns Dejlig er jorden, en reference der dukker op igen til sidst (9, 1-2). I den ramme kan man læse Halfdan Rasmussens tekst som en præcisering af, hvorfor jorden er dejlig, og hvad man kan gøre for at bevare den.

Livet handler om at få det bedste ud af det, der er her og nu

En anden skjult reference er oplysningsforfatteren Francois Voltaire, der i den satiriske roman Candide (1759) lader sin godtroende helt, der er opdraget til at tro, at han lever i den bedste af alle verdener, erkende, at det, som det drejer sig om som menneske, er at dyrke sin have. At få det bedste ud af det, som er omkring en her og nu.

Halfdan Rasmussen

Teksten er skrevet som en bekendelse til pacifismen

Teksten vidner om, at den lette, humoristiske tone ikke har fået Halfdan Rasmussens politisk-moralske engagement til at fordufte. Noget om helte er midt i den kolde krig og truslerne om klodens ødelæggelse skrevet som en bekendelse til pacifismen. En ideologisk holdning der prioriterer det daglige liv blandt rodfrugter og andre grønsager og at trække sig tilbage fra verden - bogstaveligt læst som et argument for eskapisme.

Jeg'et overdriver tilbagetrækningen

Tekstens jeg overdriver tilbagetrækningen: "Jeg vil enes med hinanden / og mig selv og ha det godt". Teksten hylder det pjokkede: "Jeg får nerver og migræne, / blot jeg skær mig på en dolk" (7, 5-6). Om det er tilsigtet eller ej, kan digtet i den konkrete storpolitiske situation læses som en argumentation for ikke at blande sig, for at vælge selv at trække sig tilbage til køkkenhaven, og at lade andre løse problemerne.
Ordforklaringer
6.1 Samson: ifølge Det gamle Testamente (Dom 13-16) kæmpede Samson mod filistrene, et hedensk folk der satte sig op imod Gud.

6.2 Peter Freuchen (1886-1957), dansk polarforsker og international mediestjerne, hvis ene ben måtte sættes af pga. forfrysninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Noget om helte stammer fra Halfdan Rasmussens samling af Tosserier. Teksten er skrevet i en humoristisk tone, men indeholder samtidig en bekendelse til pacifismen i en tid med kold krig og trusler om klodens ødelæggelse. Jazzkomponisten Robert Normann står bag melodien, der kan spilles nodetro, men som også lægger op til en mere fri og swingende form.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sangen siger det selv, bare lyt til den og nyd den :)

# data[].attributes.body
Lige et eksempel på brug af appelformer

Eksempel på en situation: En 16-årig dreng skal overbevise sine forældre om, at han godt må blive ude til en fest indtil klokken 01.00 i stedet for kl 23.00:

Etos-briller: I kender mig, jeg er en fornuftig ung mand, der aldrig kunne finde på at drikke mig for fuld.

Patos-briller: Jeg bliver rigtig ked af det, hvis jeg skal hjem fra festen allerede klokken 23.00.

Logos-briller: Der er ingen af mine venner som tager hjem fra fest allerede kl. 23.00. Det er helt almindeligt at feste til 01.00, når man er 16 år.