# data[].attributes.body
1. Utfordringen er at det er en som bryter med normalen. Læreren sin rolle er å få elevene til å respektere hverandre slik som man er, og få de til å forstå at alle er forskjellige.

2. Høre hva foreldrene tenker. Læreren sier hvordan hen opplever at eleven har det på skolen, og foreldrene snakker om hvordan barnet har det hjemme.

3. Snakke med eleven. Hvordan opplever eleven de andres sine reaksjoner? Deretter hatt mye fokus på inkludering og mangfold i klasserommet.

# data[].attributes.body
1. Det betyr at relasjonene blir bygd på tillit før det kommer opp vanskelige saker. I vanskelige saker må tilliten allerede ligge der.
2. rektor, sosiallærer, avdelingsleder eller andre på skolen
3. Gi foreldrene forutsigbarhet, å ha en god plan, ikke planlegge møtet for langt frem i tid.

# data[].attributes.body
1. Det engasjerer elever som kanskje sliter med å finne motivasjon til å komme på skolen.
2.
- Felles læringsarena
- Er godt for humøret å gjøre noe de liker
- Elevene kan føle at de faktisk bidrar med kompetanse siden det er noe de er bedre på enn læreren
- Føler de kan lære noe til læreren

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som energirike, glade i rutiner og stukturer, og noen som trenger ekstra oppfølging.

2. Skolen beskrives som problematisk.

3. Det kan være ulike diagnoser men også frykt for ubestemte ting på skolen (skolevegring)

4. Læreren kan ha god dialog med barna og sette inn tiltak som eleven selv kan mene fungerer (det er da en motivasjon også). I tillegg kan de koble inn bup eller lignende om det er behov for det. Og generelt være en trygg omsorgsperson som møter eleven med forståelse

5. ikke gi for vanskelige oppgaver og å gi varierte arbeidsmetoder slik alle elevene får noe de lykkes med.

# data[].attributes.body
1. Læreren står ovenfor en utfordring ved at hun har en elev som går i mot forventninger til sitt kjønn. Det kan være vanskelig å vite hva hun skal si eller gjøre for å støtte denne eleven, i tillegg til hva hun skal gjøre på foreldremøtet når hun ser at foreldrene er enig i det også.

2. legge en plan med foreldrene om tiltak som kan gjøre det trygt for eleven å være seg selv.

3. Ha funnet tiltak som gjorde det trygt for eleven å gå med kjole. Snakket med elev og foreldre hver for seg og sammen. I tillegg kanskje hatt en klasseromsøkt om det å være usikker på kjønnsidentiteten sin.

# data[].attributes.body
1. å bygge tilitt i fredstid innebærer å bygge gode relasjoner med foreldrene i starten, før en konflikt oppstår.
2. Rektor, sosiallærer, avdelingsleder, andre kollegaer som har kjennskap til eleven
3. Informere foreldrene om hva som har skjedd. Komme med observasjoner og ikke tolkninger, siden vi ønsker dialog. Sette en tidsramme

# data[].attributes.body
1. å bruke gaming kan øke interessen i undervisningen, og gi mer mestring for noen elever. Det er lekbasert.
2. Det kan forebygge depresjon.
Det er en felles læringsarena for elevene. Dette er elevene sitt felt

# data[].attributes.body
1. Det er lærerens rolle å skape et trygt klasserom med et godt læringsmiljø. Det er viktig at læreren ikke tolererer stygge kommentarer i klasserommet. klassen trenger mer kunnskap om ulike identiteter.
2. Det er viktig at foreldrene får vite om hva som skjer på skolen. Fremme viktigheten av at foreldrene støtter barnet.
3. Snakke med eleven det gjelder og foreldre. Hatt fokus på viktigheten av mangfold i klassen der alle er like mye verdt.

# data[].attributes.body
1. "Tillit i fredstid" betyr at en har en god relasjon før eventuelle utfordringer dukker opp.
2. Rektor, kollegaer, helsesøster, barnevernet, tillitsleder, miljøarbeider, BUP, PPT osv.
3. Rammene for møtet - både tid og innhold burde være fastsatt. Det er også viktig at en ikke forteller foreldrene i alt for lang tid at det skal være møte slik at de gruer seg unødig mye. Når en holder møtet er det viktig at en ikke venter alt for lang tid før foreldrene får sagt hva de opplever. Til slutt er det viktig at foreldrene få uttrykt hvordan de har opplevd møtet. Veien videre for eleven og evt. nye møter burde være konkret.

# data[].attributes.body
1. Gaming er ofte en arena der mange elever føler seg trygge. Dette kan utnyttes som en tilnæring i læringsmiljøet og i en evt. utredning.
2. Gaming kan være forebyggende fordi de da vil oppleve noe positivt på skolen. Det å oppleve mestring er viktig.

# data[].attributes.body
Barna beskrives som mennesker som har utfordringer i livet - og spesielt med møtet med skolen - og på grunn av dette blir utredet og fått ulike diagnoser. Diagnosene får barna på grunn av at de skal få flere rettigheter, og for å bli tatt på alvor i skolen - noe de ofte ikke får i like stor grad uten disse diagnosene. Diagnosene har ofte forkortelser, og det er derfor barna i dokumentaren blir omtalt som "bokstavbarna".
2. Skolen beskrives som et sted der utfordringene til barna kommer ekstra godt frem. Det kommer også frem tilpassningene skolen gjør er tilstrekkelige for barnas behov.
3. Det å oppleve at en ikke mestrer noe over tid kan utvikle seg til skolevegring og angst. Hvor mer vekke elevene er borte fra skolen, jo mindre blir den sosiale læringsarenaen også. Det sosiale samspillet kan derfor også bli en utfordring etterhvert.
4. Det er viktig at læreren tilrettelegger på en måte der eleven føler mestring. En må spørre seg: Hva er det eleven trenger, og tilrettelegge så godt en kan etter dette. Noen trenger mye ro pga. ytre stimuli. Noen trenger aktivitet pga. uro. osv. Men alle trenger å bli sett og hørt.
5. Det er viktig at eleven håndterer oppgavene og utfordringene eleven har fått. Dette vil skape mesring, men det motsatte vil skape nederlag. Det å kunne trekke seg tilbake, eller det å lære å regulere adferd på en god måte, kan legge til rette for at eleven skal oppleve mestring.

# data[].attributes.body
1. "Tillit bygges under fredstid" innebærer at man må bygge tillit før man er i en utfordrende situasjon. Det er i de utfordrende situasjonene man trenger tilliten, men man må vise at man fortjener den før man står midt i nestor sak.

2. Hvem som kan være lærerens støtt vil kunne variere litt fra sak til sak, avhengig av hva det aktuelle møte innholdet. Det er uansett viktig at lærer ikke blir stående alene i en slik situasjon. Rektor er en god og nødvendig støttespiller for lærer, kanskje andre voksene på skolen som har erfaringer med den aktuelle eleven, "helsesøster", utenforstående som har kompetanse som ikke finnes på skolen og så videre.

3. Man bør tenke over hva man vi formidle, hvordan man skal formidle det, hvordan foreldrene oppover møte, hvordan gjør møte mest mulig komfortabelt for foreldre, hva man skal gå igjennom, hvor lang tid man skal bruke på dette og tenke over hva man skal gjøre om foreldre reagerer på den og den måten kan være lurt.

# data[].attributes.body
1. I videoen ser det ut som at eleven blir utsatt for mobbing og krenkelse på grunn av sin kjønnsidentitet. Læreren sin oppgave er å sørge for at alle elever har et trygt og godt læringsmiljø. Jeg vil si at hovedutfordringen læreren står ovenfor er å få eleven til å føle seg verdifull og trygg akkurat som hen er. For å få til dette kan samtaler i klasserommet for å fremme aksept og ulikhet være nyttig. Det er også viktig at læreren får stoppet krenkelsene. Samtale med foreldrene om elevens situasjon, og hvordan dem opplever situasjonen er også viktig.
2. Det er viktig at foreldrene blir lyttet til. Det er ofte de som kjenner barnet best. Det er også viktig at de forstår at du vil det beste for barnet og barnets fremtid.
3. Jeg ville ha snakket med eleven og foreldrene. Jeg ville også jobbet med aksept for ulikhet i klasserommet.

# data[].attributes.body
1. Gaming kan for mange lever være en arena de føler seg trygg på, som de er vandt til og som de opplever mestring på. Om vi møter elevene som sliter med å komme seg på skolen (en arena de ikke oppover mestring eller trygghet) på en arena de føler seg trapp på kan dette med tid resultere i at disse elevene får bedre opplevelser også på skolen.

2. For elever som sliter med å mestre skolen slik den er bygget opp, kan det å bruke gaming være forebyggende. Dette fordi akkurat når det blir tatt i bruk gaming så oppover disse elevene mestring, kanskje de til og ed er bedre enn de andre elevene eller i det mindre kan delta på samme nivå. Å kunne oppleve denne mestringen vil gjøre at de i vertfall har opplevd noe positivt på skolen.

# data[].attributes.body
1. at tillit bygges i fredstid betyr at det er viktig å bygge gode relasjoner med foreldrene før man må ta opp vanskelige ting som omhandler deres barn.
2. lærerens støtte kan være rektor, avdelingsleder, andre kolleger som kjenner eleven, helsesykepleier.
3. det er viktig å tenke på hvordan man ordlegger seg når det er snakk om eleven. fortelle om observasjoner/samtaler, ikke tolke situasjoner. være tydelig på at du ønsker å høre foreldrene sin historie også la dem prate.

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives osm "bokstavbarna". Dette fordi barna har fått diagnoser, som blant annet ADHD, Dysleksi og Autisme, som preger hverdagen deres.

2. Skolen blir her ofte beskrevet som den plassen disse utfordringene kommer ekstra til synet på grunn av at skolen kanskje ikke "passer" for disse barna.

3. Barn som skrevet med å komme seg på skolen kan ha vansker som gjør at de ikke lykkes på skolen. Og når de ikke lykkes kan dette føre til at de ikke har lyst til å gå på skolen.

4. Som lærer må man bygge relasjoner til elevene og få innsikt i den bestemte elevene. Dette vil føre til at læreren kan få større innsikt i hva denne eleven trenger tilrettelagt for å lykkes.

5. F.eks: elev kan ta en pause og springe rundt skoleplassen om en kjenner behov for dette, eller eleven har en avtale om at om det blir for mye kan de gå en annen plass å jobbe med oppgavene. Om slike typer tiltak fører til at elevene klarer skolehverdagen i større grad vil dette kunne resultere i at de får en følelse av å lykkes.

# data[].attributes.body
1. gaming kan brukes for å øke motivasjonen til elever som ikke trives med de "vanlige" fagene i skolen. gaming er dessuten god læring, og kan trekkes inn i læreplanen på flere områder.
2. gaming brukes i filmen for å øke motivasjonen hos elever som "Ole". elevene opplever mestring da de holder på med noe de er god på. elevene kan føler på medbestemmelse i klasserommet.

# data[].attributes.body
1. Det er viktig at lærer gir elever innsikt i at alle mennesker er forskjellige, og at dette er helt greit og en positiv ting. Det er tydelig at elevene i dette klasserommet ikke har fått god nok innsikt i dette, noe læreren må jobbe med og passe på at de får.

2. Lærer må ta hensyn til foreldre sine øsnker, de har "førsterett" når det kommer til oppdragelsen til barna. Læreren i filmen gjør riktig ved å kontakte foreldre og invitere til et møte. Det er viktig at vi handler i samarbeid med forelder når den aktuelle elevene sår ovenfor utfordringer i klasserommet.

3. Som lærer ville jeg ha hatt en samtale med eleven som ble behandlet ugreit, jeg ville snakket med elevene som handlet ugreit, og jeg ville ha snakket med foresette. Jeg ville også muligens hatt klasseromssamtaler om hvordan vi er ulike, dette for å skape større forståelse hos elevene.

# data[].attributes.body
1. barna i filmen blir omtalt som "bokstavbarna", da de har ulike typer diagnoser som preger livet deres i stor grad.
2. skolen beskrives veldig negativt i denne serien. foreldrene er oppgitt over at ikke skolen tar mer ansvar, og hjelper barna deres. disse barna trives ikke på skolen, og jo eldre de blir des værre blir det.
3. noen grunner kan være angstlidelser, konsentrasjonsproblemer, dårlig selvbilde, tvangstanker, mobbing, liten motivasjon og mestringsfølelse.
4. prate med eleven om hvordan han eller hun har det på skolen. tilpasse undervisningen slik at eleven føler mestring. gi pauser når det er behov for det.
5. læreren kan finne ut hva eleven interesserer seg for, og lage et prosjekt ut ifra det. det kan være større sjanse for at eleven klarer å konsentrere seg om noe han eller hun liker å drive med.

# data[].attributes.body
1. lærerens rolle er å beskytte elevene mot krenkende oppførsel, samt skape et godt og trygt læringsmiljø for alle elever. Utfordringene denne læreren står ovenfor handler om å normalisere kjønnsidentitet, seksualitet og lignenede tema. elevene må lære det for å kunne sette seg inn i andre sin situasjon.
2. læreren bør fortelle foreldrene hvordan eleven har det på skolen. det virker også som at foreldrene trenger en innføring i hvordan de behandler alle mennesker med respekt. dette gjelder både hovedpersonens far og de andre foreldrene i klassen. kanskje læreren kunne tatt dette opp på et foreldremøte: prate om at alle er ulike, og man skal behandle alle likt, uavhenig av hudfarge, kjønnsidentitet, religion osv.
3. Jeg ville pratet med eleven og foreldrene. både hver for seg, men også i lag. deretter ville jeg snakket om mangfold i klassen, og slått hardt ned på krenkende atferd.

# data[].attributes.body
1. «Tillit bygges i fredstid" handler om å bygge de gode relasjonene med foreldrene allerede før eventuelle problemer oppstår. Relasjonen lønner seg når en konflikt oppstår, og tilliten mellom foreldre og lærer er sterkere.

2. Rektor og kolleger som kanskje opplever eller har opplevd det samme.

3. Det er viktig å være godt forberedt og ha en plan på hva de skal snakke om, hvorfor de skal snakke om det, hvem som er involvert. Det er viktig å lytte på foreldrene og være ærlig å si ting som de er.

# data[].attributes.body
1. Å bruke gaming i undervisning kan gi meir mestring på deres arena, de får konsentrere og lære ting samtidig som de «leker». Det er viktig å skape lærelyst og se hva som interesserer dem. Mestring er nøkkelen her

2. Gameing har fort blitt en form for felles læringsarena for elevene. Det er vist at det kan forebygge depresjon hos enkelte og det er noe de fleste kan og er gode til. Her blir elevene ekspertene.

# data[].attributes.body
1. Læreren her har en rolle å trygge alle barn uansett hva de går med, hver de er osv. De skal og gripe inn i situasjoner hvor et barn blir utsatt for hets. Det er viktig for lærerne å skape et åpent, akseptabelt og varm miljø i klassen. Jeg er ikke fornøyd med hvordan denne lærerne håndterte denne situasjonen. Jeg vet at mange religioner er i mot slike type roller og at lærerne kan få press fra andre foreldre. Men det er også viktig å huske på hva som er pedagogisk rett og hva som må gjøres for å skjerme barnet. Og svaret er i hvert fall ikke å få dem til å gjemme hver de er på innsiden og utsiden.

2. Lærer kan respondere med å kalle inn til møte for å snakke om det å være inkluderende uansett hvordan man ser ut. Når det gjelder kjønn, identitet, tilstand, etnisitet og religion osv.

3. Det som skjer i videoen er uakseptabelt og hele skolen burde jobbe sammen for å unngå slikt. En skole skal være åpen for alle barn og i hver klasse er hver og enkelt barn forskjellig

# data[].attributes.body
1. De beskrives som "bokstavbarna». De har en blanding tilstander som ADHD, dysleksi og autisme. "Bokstavbarna" brukes for å beskrive diagnosen som de har felles.

2. Skolen virker som at de gjør ting verre. Det ser ut til at de ikke har rett utdanning eller lærte verktøy til å håndtere bokstavbarna og møte deres behov

3. Bokstavbarna har utfordringer med konsentrasjon. De har også ofte angst og det er vanskelig å samhandle med andre barn. Andre ting de sliter med er urolighet i timene, nedsatt motivasjon, tvangstanker, nedsatt selvbilde og mange andre utfordringer.

4. Det er viktig å ha en åpen dialog med hjemmet for å høre hva barnet trenger for å føle seg trygg og møtt på sitt nivå. Lærerne skal være med på å bygge en bra hverdag for dem som gir dem den læringen de trenger på deres vis. Det er selvfølgelig individuell hos hvert av dem hva de trenger. Det er viktig at elevene får mestringsfølelse i det meste de gjør for å utvikle seg.

5. Vi har sett i praksis at disse barna ikke ønsker å skille seg ut, men det er vanskelig å unngå dette da de trenger annen hjelp. Å gi elevene som sliter med praktiske oppgaver de kan klare er viktig og gjerne ta dem ut av klasserommet slik at de kan fokusere mer på seg og sitt. Underveisvurderinger er også en god teknikk.

# data[].attributes.body
1.Med utrykket "tillit bygges i fredstid" menes at det å skape gode relasjoner med de involverte før en konflikt oppstår er viktig. Det gjør at partene, for eksempel foreldre og lærer har mer tillit til hverandre når det først oppstår en hendelse.

2. Støttespillere til læreren kan være andre lærere og ansatte på skolen som kjenner eleven.

3. Det er viktig å informere foreldre eller foresatte om hva møte skal handle om, hvem som er involvert. Det er også viktig å møte foreldre på en åpen måte, det er tross alt barnet deres. Lytte til foreldre, og vis at man ønsker elevens beste. Ikke at man ser på eleven som et problem. Tenk også over hvordan man formulerer seg, vær tydelig og konkret.

# data[].attributes.body
1. Ved å bruke gaming i undervisningen kan gi mestring, motivere, skape lærelyst, er en lekbasert læringstetode.

2. Argument som trekkes frem i filmen er at det forebygger depresjon, det er en felles læringsarena for elevene, elevene er eksperter og har kunnskap på dette feltet.

# data[].attributes.body
1. Lærers ansvar er å trygge eleven. Samtidig som hun må normalisere å være seg selv, og at det ikke alltid er likt alle andre.
2.
- Informer om hvordan eleven er og har det på skolen.
- Diskutere atferden, er det slik hjemme?
3.
- Trygget eleven
- Oppmuntre til å være den han er og føler seg komfortabel med å være

# data[].attributes.body
1. "tillit bygges i fredstid" handler om at man hele veien skal arbeide med tillit. Om man ser en ikke har tillit til eleven når det begynner å bygge seg opp, er dette ikke noe man raskt kan etablere... Tillit bygges når eleven og læreren er på et godt sted sammen:)
2. Det er mange personer som kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp, som rektor, PPT og sosiallærer.
3. Når en skal forberede en samtale med foreldre og foresatte er det viktig å forberede hva en konkret ønsker å ta tak i og arbeide med fremover. Det er viktig å gi skyt om eleven, men også vise sin beskymring. Presenter det du ønsker å si på en ryddig og enkel måte. Ha

# data[].attributes.body
1. Her gjør ikke læreren en god nok oppgave. Lærerens rolle er å se alle elevene, gjøre dem trygge og ha gode relasjoner med dem. Den skal også akseptere det store mangfoldet som er i alle elevgrupper. Utfordringer læreren står ovenfor her er at eleven får mange stygge kommentarer og blikk av medelever, dette er noe lærerer skal stoppe! Utfordringen er at elevgruppen og læreren selv ikke tillater mangfoldet og indentiteten til denne eleven..
2. Her er det viktig med et tett samarbeid mellom foreldre og lærer. Læreren skal være åpen og fortelle om alt som skjer på skolen. Læreren kan trygge foreldrene og være støttende.
3. Om jeg stod i en sånn situasjon hadde det vært viktig å lage et trygt og inkluderede klasserom som godtar at alle er forskjellige. Jeg ville også hatt egne samtaler med eleven og spurt hvordan han har det og opplever ting. Jeg ville også hatt samtaler med foreldrene.

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som urolige barn som ikke helt passer inn i en a4 skole. De finner ikke helt sin plass og har utfordringer med skolen. Alle barna har ulike diagnoser, som forkortes med ulike bokstaver som NPF, ADHS, AST (på svensk).
2. Skolens krav på at de skal sitte stille gjør at det blir mer diagnoser. Viktig at skolen skal være en arena for å lykkes - det gjør det ikke helt her..
3. Angst, dårlige minner fra skolen, konsentrasjon og lite mestring.
4. Mer variasjon i timene, mer aktiviteter hvor elevene får brukt hele kroppen, praktiske oppgaver og engasjerende oppgaver. Det er også viktig at læreren bygger god relasjon med disse elevene og møter dem på en god måte.
5. Undersøke hva som er deres interesser, og flette inn det i undervisningen der det lar seg gjøre. Også at man har engasjerende oppgaver. Kanskje elevene selv kan komme med forsalg og styre en aktivitet?

# data[].attributes.body
1. Barne blir omtalt som "bokstavbarna" da de alle har ulike diagnoser som forkortes til bokstaver. Disse diagnosene preger barnas hverdag, på skolen og ellers i hverdagen.

2. Skolen blir beskrevet som et sted der det er vanskelig å passe inn. De føler liten grad av mestring på skolen om faller fort utenfor. Både barn og foreldre forteller om hvor vanskelig det er å få den hjelpen og støtten barna trenger. Det blir også snakket om at skolen ikke tilbyr den ekstra støtten med mindre elevene har en diagnose.

3. Elevene opplever angst, liten grad av mestringsfølelse både faglig og sosialt.

4. Som lærer kan man legge opp til mer variasjon i timene. Individuelle avtaler med elever som for eksempel at eleven kan gå ut på gangen å bevege seg når han/hun har behov for det for å ikke forstyrre resten av klassen. Det er viktig at elevene opplever mestring for å styrke sin selvtillit.

5. Lærer kan basere undervisningen på noe elevene har interesse for eller har kunnskaper om.

# data[].attributes.body
1. Det var flere argumenter for å bruke gaming som en tilnærming. Et argument var at det fungerer som en mestringsarena. Det gir elevene mestring, både de som spiller mye og de som ikke gjør det. Det gir elevene også en ny arena og ny måte å lære på. Det bidrar også til variasjon i undervisningen. Et annet argument er at det kan føre til et felleskap og tilhørighet. Det bidrar også til å få elevenes interesse inn i klasserommet. Bruker noe av det de liker på fritiden på skolen, noe som også gir mer motivasjon.
2. Gaming kan også brukes som en forebyggende arena, hvor mye av det samme gjelder som det jeg skrev ovenfor. Det bidrar til motivasjon i skolen, variasjon i undervisningen, tilhørighet og felleskap i klassen og at elever som for eksempel ikke føler på så mye mestring kan få det her.

# data[].attributes.body
Lærerens roller er å skape et trygt læringsmiljø for alle elevene. Vi kan se i videoen at en av elevene blir mobbet på grunn av fordommer knyttet til kjønnsidentitet. I filmen er det helt klart mye fordomer blant medelevene og foreldre. Dette er det viktig at man som lærer jobber med for å skape et trygt miljø for alle de involverte, og ivareta eleven som møter disse fordommene. Vi ser også at læreren står ovenfor utfordring da foreldrene til eleven som blir utsatt for mobbingen er uenige om hvordan man skal håndtere dette.

2. Det er helt klart at læreren står ovenfor utfordringer på grunn av fordommer. Det kan være lurt å sette opp en handlingsplan som inkluderer både elever og foreldre. Man kan se igjen foreldrenes holdninger i elevenes handlinger i denne filmen. Det er svært viktig med et god skole-hjem samarbeid.

3. Det første jeg ville gjort var å snakke med eleven som blir utsatt for mobbingen om hvordan han/hun opplever situasjonen og hva han/hun mener vi kunne gjort for å bedre dette. Deretter ville jeg jobbet mye med ulikheter og mangfold i klasserommet. Jeg ville også kalt inn til foreldre møte med fokus på fordommer rundt mangfold.

# data[].attributes.body
1. Handler om at tilliten ikke kan skapes eller forventes når det er utfordringer, men tillit må begynne å formes allerede fra dag 1 for at tilliten skal være på plass når utfordringene kommer.

2. Rektor, sosiallærer, avdelingsleder eller andre kolleger som kjenner eleven

3. Tenke på hvordan man vil presentere problemet/utfordringen/bekymringen - ikke formulere seg utydelig. Være konkret når man beskriver observasjoner og passe på språket. Huske på at man inviteter til samarbeid, vise at man ønsker en dialog - ikke trekke konklusjoner på forhånd.

# data[].attributes.body
1. Å bruke gaming som tilnærming kan være bra fordi barnet kan holde på med noe det liker mens man prater. Det å ha noe å holde på med, holde i hendene, kan hjelpe for å ha samtaler og hvor det kanskje ikke føles så seriøst som når man sitter ansikt til ansikt i en mer seriøs setting. I tillegg kan gaming i undervisningen være bra fordi det samsvarer med enkeltes interesser og de kan føle seg på hjemmebane og bruke sine styrker til å lære.

2.
- Felles læringsarena, føle tilhørighet
- Kan forebygge depresjon
- Deltakelse på lik linje med hverandre

# data[].attributes.body
1. Barna kalles "bokstavbarna", da deres diagnoser blir forkortet til bokstaver. De har utfordringer med konsentrasjon og noen med å sitte i ro, både på skolen og hjemme.

2. Skolen blir beskrevet som et sted som er vanskelig for mange av dem å være og passe innenfor, da rammene der ikke passer for disse barna pga de ulike nevropsykiatriske lidelsene. De føler lite på mestring og faller fort utenfor. Det er vanskelig å få den hjelpen og støtten de trenger, og spesielt dersom man ikke får satt en diagnose som gjør at en får rett på spesialundervisning osv

3. Utenforskap, lavt selvbilde og lite mestringsfølelse kan være noe barn som strever med å komme seg på skolen, kan utvikle. I tillegg kan det føre til mindre motivasjon og negative tanker.

4. Læreren kan ha avtaler med elevene, dersom fks de trenger å komme seg opp og ut å røre på seg. Tilrettelegge etter behovene deres. Passe på at elevene opplever mestring og at de får til ting gjennom aktiviteter de mestrer godt og på måter som kan møte deres behov for bevegelse osv.

5. Mer praktiske oppgaver, bruk av fysisk aktivitet. Kanskje la arbeidsmetode noen ganger være mer valgtfritt, dersom eleven trenger å jobbe på sin måte for å konsentrere seg og for å bli motivert

# data[].attributes.body
1. Lærerens rolle her handler om å passe på at alle elevene, uansett kjønnsidentitet osv, føler seg ønsket, akseptert og verdifull. "Født i feil kropp" og slikt er fortsatt ganske "nytt" og det er derfor ikke altfor mye kunnskap om dette. Det er for mange noe som ikke gir mening, og det er derfor lett å lage seg fordommer mot mennesker som identifiserer seg annerledes enn det en selv tenker på som "vanlig". Læreren må dele kunnskap og fremme verdien om at alle er like mye verdt, alle er viktige, uansett kjønnsidentitet.
2. Læreren bør samtale med foreldrene og si akkurat hvordan læreren oppfatter at eleven har det på skolen. Da dette kan være en utfordrende situasjon også for foreldrene å godta og håndtere, kan læreren prøve å være en god samtalepartner og eventuelt prøve å finne gode løsninger sammen. Også her bør læreren fremme verdien om at mangfold er bra og at man skal akseptere alle for den de er. Det er viktig å være en god støtte for barnet, da det kan være en vanskelig situasjon for han og hans identitetssøking.

3. Jeg ville snakket med både eleven, og foreldrene. Jeg ville først snakket med eleven om hvordan han/hun har det, og hva som evt er vanskelig og hvordan han/hun opplever foreldrenes reaksjoner osv. Jeg ville prøvd å trygget eleven om at dette er noe jeg tar på blodig alvor og at jeg skal gjøre alt i min makt til at hun/han skal ha det godt med seg selv og i samspill med andre.

# data[].attributes.body
1.Bygge tillit i fredstid: Handler om å skape gode relasjoner til foreldrene i starten, før det har blitt noen problemer.

2.Læreren kan bruke rektor, avdelingsleder eller sosiallærer som støtte når vanskelige ting skal tas opp.

3.Det er viktig å informere foreldrene om hva møtet skal handle om, og hvem som skal delta. I tillegg er det viktig å fortelle foreldrene at i starten skal de lytte, men så skal de være aktive. Det er også viktig å komme med observasjoner, og ikke tolkninger.

# data[].attributes.body
1.
-Ved å bruke gaming i undervisning kan man bygge på elevenes interesse.
- Lekbasert
- Er en gøy aktivitet som kan føre til økt motivasjon
- Er ofte noe elevene er gode på, kan få mestringsfølelse av det.

2.
-Elevene får en arena der de får kjenne på mestring.
-Elevene kan bli inkluderte, og delta i klassen på lik linje med de andre.
-Kan forebygge depresjon.

# data[].attributes.body
1.Barna beskrives som barn med diagnoser, og kan derfor ofte ikke gjøre det som blir forventet av dem.

2. Skolen beskrives som en plass der barna ikke trives, da skolen ikke tilpasser seg behovene deres.

3.Elevene kan ha konsentrasjonsvansker, slite med uro, angst, eller slite med å samhandle med andre.

4.Læreren kan legge til rette for dem ved å la dem være mer aktive i timen, og prøve å finne aktiviteter som engasjerer dem. Læreren kan også gi dem oppgaver de får til, slik at de kjenner på mestring.

5.Læreren kan tilpasse undervisningen ved å ta utgangspunkt i noe eleven kan noe om fra før av, eller noe som elevene interesserer seg for.

# data[].attributes.body
1. "tillit bygges i fredstid" handler om å bygge de gode relasjonene med foreldrene allerede før eventuelle problemer oppstår. Relasjonen er da god når en eventuell konflikt oppstår, og tilliten mellom foreldre og lærer er sterkere.
2. Det kan være andre kolleger, rektor, andre ansatte på skolen som har en tilknytning til eleven, eller voksne som kan det de snakker om.
3. Det er viktig å være godt forberedt. hva de skal snakke om, hvorfor de skal snakke om det, hvem som er involvert. Du må høre på foreldrene, og si ting som de er. Ikke tolk og gjør raske konkluderinger.

# data[].attributes.body
1. Ved å bruke gaming som tilnærming, engasjerer du eleven på en annen måte. Du mikser hans største interesse med skolearbeid. Dette resulterer i større lærelyst og utbytte. En slik lekbasert læringsmetode kan gi svært godt læringsutbytte for eleven.
2. Argumentene som trekkes fram er:
- at det kan forebygge depresjon.
- det er en felles læringsarena for elevene.
- dette er eleven sine beste felt. Dette er noe de kann

# data[].attributes.body
1. Barna blir beskrevet som "bokstavbarna". Dette er på grunn av diagnosene deres som de preges av i hverdagen.
2. Skolen er ikke det beste stedet å være for disse elevene. De føler seg ikke sett og imøtekommet, mye på grunn av diagnosene de har. Skolen må legge mer til rette for elevene med særegne behov.
3. Elever som strever med å komme seg på skolen kan blant annet slite med angst, depresjon, sosiale sammenhenger osv. Problemer som har med andre mennesker å gjøre.
4. Læreren må legge opp til oppgaver der elevene får brukt styrkene sine. Hver elev har forskjellig behov, og det er viktig at læreren imøtekommer disse, uansett hvor mye mer jobb det er.
5. Det kan for eksempel gjøres med praktiske oppgaver, eller oppgaver der det blir brukt konkreter som elevene får jobbet med. Tilpass oppgavene de andre har til deres behov.

# data[].attributes.body
1.Lærerens rolle er å sørge for at det er et trygt læringsmiljø der alle elevene føler de kan være seg selv. Her tror jeg utfordringen til læreren kan bli å få de andre elevene til å akseptere eleven en er.

2.Læreren burde snakke med foreldrene om hvordan eleven har det på skolen og hvordan de andre elevene reagerer. Videre burde læreren snakke om hvor viktig det er at foreldrene støtter eleven.

3.Jeg ville snakket med foreldrene om situasjonen, og så ville jeg også snakket om situasjonen med klassen. Her ville jeg hatt fokus på at alle er forskjellige, og hvordan vi skal oppføre oss mot andre.

# data[].attributes.body
1. Her er det lærerens ansvar å trygge denne eleven og få de andre eleven til å skjønne at folk er forskjellige. Kjønnsidentitet er et viktig tema i skolen, og noe læreren må ta opp og normalisere.
2. I foreldresamtalen er det viktig å si ting slik som de er. Hvordan eleven er på skolen, og hvordan han blir terget for dette. Foreldrene har også et stort ansvar i å være der for gutten. Læreren burde også spørre om hvordan eleven oppfører seg hjemme.
3. Jeg ville trygget eleven og vist at jeg er der for han. Folk er forskjellige og det er helt greit.

# data[].attributes.body
1. Dette er helt klart et klasserom som ikke har fått nok kunnskap i hvordan alle vi mennesker er forskjellige. Læreren sin rolle her er å normalisere dette for alle elevene, for å kunne verne denne eleven mot krenkelser. I tillegg skal læreren ha et samarbeid med hjemmet og informere om det som skjer på skolen.

2. Læreren burde være åpen med foreldrene om hvordan eleven er på skolen. Normalisere det også til foreldrene. Det er en situasjon de kanskje heller ikke er vandt med, og det virker spesielt som far er (i begynnelsen) nærmest "flau" over situasjonen.

3. Jeg ville snakket med alle parter det dreide seg om. Først og fremst eleven. Men eleven er en del av et stort fellesskap - klassen. Klassen trenger openbart input på hvordan man skal være mot hverandre og snakke om det mangfoldige klasserommet med fokus på både religion, kjønnsidentitet, legning, etnisitet. I tillegg ville jeg snakket med foreldrene til eleven, men det kan også virke som om dette er et tema som burde være snakket om på et foreldremøte, etter å ha sett måten foreldre til de andre elevene reagerte.

# data[].attributes.body
1. Barna beskrives som "bokstavbarna", disse har nevropsykiatriske lidelser som preger hverdagen dems.

2. Det kommer frem i alle tilfellene at diagnosene har kommet tydelig frem i forbindelse med skolen. De føler ikke mestring på skolen, og foreldrene opplever at det krever at barnet har en diagnose for at de skal få tilstrekkelig med hjelp.

3. Mangel på konsentrasjon, angst, kommentarer på for eksempel urolighet i timene, nedsatt motivasjon, tvangstanker, nedsatt selvbilde.

4. Læreren skal møte elevene der de er, se elevene akkurat sånn de er, og se behovet hvert enkelt barn trenger. Barn selv har vanskeligheter for å uttrykke seg og derfor trenger de trygge voksne som ser dem, og kan se behovet dems.

5. Læreren kan legge til rette for elevene ved å ta underveisvurderinger. Helst ikke lage for mye av alternative opplegg ettersom at elevene da vil tydelig merke at de er annerledes. Bruk samme opplegg men tilpass det og lag oppleggene slik at de kan passe for alle. Det er viktig at disse elevene føler på at de også er en del av et fellesskap.

# data[].attributes.body
1,
Å bruke gaming i undervisning kan:
- gi meir mestring
-være motiverende
-lærelyst
-kan minne om lek
-bygger op barnas egen interesser

2,
-felles læringsarena for elevene
-forebygger depresjon
-gaming er noe de kan- bruke elevene som eksperter

# data[].attributes.body
1, De beskrives som "bokstavbarna" fordi de har ADHD og noen har autisme. "Bokstavbarna" brukes for å beskrive diagnosen som de har felles.

2, Skolen beskrives som at de ikke klarer å møte eleven på deres behov. Barna trivest ikke, da de ikke opplever mestring.

3, Mangel på konsentrasjon og samhandling med andre medelever.

4, Læreren kan legge opp til mer fysisk aktivitet i timen. Legge tilrette for mer praktiske oppgaver.

5, Læreren kan gi praktiske og mer fysiske oppgaver til elevene.

# data[].attributes.body
1. Å bygge tillit i fredstid innebærer å skape gode relasjoner med foreldrene i starten, før en konflikt allerede har oppstått. Dette vil gjøre det lettere for foreldrene å stole på læreren, da de allerede har en relasjon som er god.
2. Rektor og sosiallærer, eventuelt andre kollegaer som kjenner eleven.
3. Informere foreldrene om hva som skal skje og hvem er som er involvert. Ikke komme med tolkninger, men observasjoner. Sette en tidsramme, og møte foreldrene med et smil. Høre foreldrene sine meninger, og hva de tenker om situasjonen.

# data[].attributes.body
1. Lærerens rolle er å verne eleven mot stygge kommentarer og krenking fra medelever. Utfordringen til læreren er å verne identiteten til eleven, men samtidig la foreldrene ta en del i det.
2. Høre med foreldrene hva de tenker, gjøre de obs på hva som skjer. Snakke om det hjemme.
3. Ville hatt samtale med både eleven selv, og foreldrene. Snakke om hva eleven føler og opplever, og snakke med foreldrene om deres opplevelser. Snakke åpent i klasserommet om ulikheter, og at ingen er like. Få frem ulike sider ved identitet og hvordan vi er forskjellige.

# data[].attributes.headline
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.subject
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

# data[].attributes.headline
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.subject
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.
2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

# data[].attributes.attachment_link.title
SPOT21 - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

2. Hvordan beskrives skolen her?

3. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

4. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

5. Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 28 min

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 32 min

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 26 min

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Molly, Ture och Elina är väldigt olika, men de har något gemensamt. De senaste åren har antalet bokstavsbarn ökat dramatiskt. I den här serien möter du barnen som kämpar i motvind och föräldrarna som inte ger upp. Vem ska hjälpa när det känns som att samhället sviker - och vad ligger bakom diagnosexplosionen?

# data[].attributes.body
1. Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

2. Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

3. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?