# data[].attributes.body
Akkurat som alle andre har urfolk individuelle menneskerettigheter. Likevel har det de siste årene blitt økt oppmerksomhet mot at urfolk skal ha kollektive rettigheter som folkegrupper. FNs erklæring legger vekt på at urfolk ikke skal nektes retten til sin kultur, språk og tro, men at den skal bevares og styrkes. Erklæringen forbyr også diskriminering mot urfolk. Erklæringen ble vedtatt av FNs generalforsamling 13. september 2007.

# data[].attributes.body
ILO-konvensjonen beskytter urfolk og forplikter staten til å konsultere med urfolk før de gjennomfører handlinger som vil påvirke dem.

# data[].attributes.body
Samene og reineier mener vindkraftutbyggningen har gått i stede med urfolkets rettigheter og derfor har de gått til sak. Samene henviser til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, da de mener de har blitt fratatt seg selv historiske vinterbeiteområder, og deres mulighet til å drive med reindrift i området. Fosen vind mener vindkraftutbyggingen har blitt godkjent i en prosess der alle berørte parter ble hørt.

# data[].attributes.body
Samene er den norske urbefolkningen, de ønsker ikke utbyggning av vindkraft, da de mener dette ødelegger for beiteområdene til reinsdriften deres.

# data[].attributes.body
Fosen vind støttes finansielt av staten ved at statkraft eier over 50% av aksjene i selskapet. Deres ønske er å bygge ut vindkraft på storheia.

# data[].attributes.body
Vindkraftutbygging ødela mulighetene for reindrift. Høyesterett kom med en dom i 2021, og kom enstemmig til at rettighetene til samer er krenket. Dommen legger de vekt på at reindrift er en form for vernet kultur øvelse. Statnett må betale rundt 80.000 i saksomkostninger. Nå skal turbinene bort og alle ingrepene på naturen må repareres.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Høyesterett i storkammer kom enstemmig til at rettighetene er krenket, og at vedtakene om konsesjon og ekspropriasjonstillatelse derfor er ugyldige.
Anlegget i Roan har 71 turbiner, og var landets største inntil vindkraftverket i Storheia ble ferdigstilt.

Der er 80 vindturbiner reist, til stor frustrasjon for reineiere.

Ødela mulighetene for reindrift

Reineiere har gått til sak fordi de mener vindkraftutbyggingen har vært i strid mot urfolks rettigheter.

De mener selv at de har blitt fratatt historiske vinterbeiteområder, og har vist til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter.

I dommen legger Høyesterett vekt på at reindrift er en form for vernet kulturutøvelse.
Vindkraftutbyggingen ødela dermed samers muligheter for å ha reindrift i områdene.
Må ut med flere millioner

- En viktig seier for reindriften i Fosen, som har stått i dette i mange år. Det er en veldig viktig dom for reindriftsnæringen, sier advokat Andreas Brønner i Sør-Fosen Sitje.

Også reineier og leder for Sør-Fosen sijte, Leif Arne Jåma, er glad for dommen.
- Det er stor glede blant alle oss om er berørt. Vi har fått anerkjent våre rettigheter i Norges høyeste domstol, sier Jåma.
Parter i saken er Statnett, Fosen Vind og Olje- og energidepartementet mot Sør-Fosen sijte og Nord-Fosen siida.
Høyesterett kom frem til at Fosen vind må ut med over 5 millioner i saksomkostninger til Sør-Fosen sijte og Nord-Fosen siida.
Statnett må betale rundt 80.000 i saksomkostninger.

Spår store konsekvenser for fremtidige utbygginger

Lars Haltbrekken (SV) har hatt stort engasjement i vindkraftsaken.

- Dette er en knusende seier. Samene har vunnet. Dommen viser samtidig at norske myndigheter igjen har brutt helt fundamentale rettigheter for vårt eget urfolk, sier Haltbrekken til NRK mandag morgen.

Han spår at dommen vil få betydelige konsekvenser for fremtidig utbygging i reindriftsområder, og vil løfte dette i Stortinget. I tillegg mener han at allerede planlagte prosjekter nå må gjennomgås.
- Blant annet er vi nå nødt til å få en ny gjennomgang av den planlagte gruvedriften i Repparfjorden i Finnmark, som vi vet kommer i konflikt med reindriften, sier Haltbrekken.
Fosen Vind overrasket

- Vi i Fosen Vind er selvsagt svært overrasket.

Det sier kommunikasjonssjef i Fosen Vind, Torbjørn Steen til NRK.

- Vi har siden 2013 forholdt til at vi fikk en endelig konsesjon fra norske myndigheter. En konsesjon som ble gitt etter en lang og grundig konsesesjonsprosess hvor alle berørte parter ble hørt og hvor nettopp forholdet til reindriften ble spesialt vektlagt i behandlingen.

Fosen Vind vil nå høre hva Olje- og energidepartementet mener om dagens dom.
- Vi må avvente departementets vurdering av dette nå før vi gir noen ytterligere kommentarer.
- Historisk seier

Naturvernforbundet jubler etter dagens dom.

- Dette har vi kjempet for siden 2008. Så dette er en stor, historisk seier som kommer til å få betydning for alle arealinngrep i samiske områder, sier leder Kjell Derås.

Han mener, i likhet med Haltbrekken, at saken blir svært viktig for fremtidig utbygging.
- Man kan ikke stjele vinterbeite fra reindriften. Det er satt en ny grensedragning som kommer til å få betydning for alle vindkraftsaker og for en del andre saker som gruvedumping og gruver. Virkelig en gledens dag, sier Derås.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samers rettigheter ble krenket da vindkraftanlegg ble bygget på Fosen

# data[].attributes.attachment_link.description
Høyesterett i storkammer kom enstemmig til at rettighetene er krenket, og at vedtakene om konsesjon og ekspropriasjonstillatelse derfor er ugyldige. Anlegget i Roan har 71 turbiner, og var landets største inntil vindkraftverket i Storheia ble ferdigstilt. Der er 80 vindturbiner reist, til stor frustrasjon for reineiere.

# data[].attributes.body
Staten er Norges høyeste myndighet, deres oppgave er å definere lover og regler for befolkningen. Staten har en dobbel interesse i denne saken, da de vil utbygge vindkraft, men også har et ansvar for å beskytte minoriteter.

# data[].attributes.body
Folket fikk et mere reflektert syn på samenes rettigheter.
FNs menneskerettighetserklæringen 1948 inneholder betrakninger om samenes stilling i Norge.