# data[].attributes.body
Det er en lov som er at finde i forvaltningsloven samt sundhedsloven!

Reglerne om tavshedspligt skal beskytte den enkeltes ret til selvbestemmelse og et privatliv.

Desuden skal de sikre at borgeren/patienten kan afgive oplysninger i tillid til at fortrolighed respekteres.

Derfor handler tavshedspligt også om etik!

Man kan straffes efter straffeloven hvis man bryder sin tavshedspligt, der også varer ud over ens ansættelsestid, samt efter borgens/patientens død.

Tavshedspligten:

Sundhedsloven § 40

Forvaltningsloven § 27

Varetagelse og videregivelse af personfølsomme data:

Forvaltningsloven § 28

Forvaltningsloven § 32

Tavshedspligten omfatter blandt andet:

Oplysninger om diagnoser

Undersøgelser

Indlæggelser

Behandling

Psykiske eller sociale udfordringer

Seksuelle forhold

Religion

Misbrug

Økonomiske forhold

Politisk overbevisning

Kriminalitet

Vidergivelse af oplysninger:

Sundhedspersoner må videregive oplysninger til kollegaer ift. aktuelle behandlingsforløb – dog skal de være nødvendige og relevante.

Skal ske under hensynstagen til borgers interesser og behov.

Videregivelse mellem ex. hospital og kommune uden samtykke må kun ske hvis det sker som led i et aktuelt opfølgning på behandlingsforløb.

Udskrivningsbreve til egen læge/ kommune må videregives uden samtykke.

Borger kan dog frabede sig at egen læge skal viden noget om dennes sygdom etc

Undtagelser ifbm. tavshedspligten:

Samtykke (mundtligt eller skriftligt)

Ved nødvendig videregivelse af oplysninger ift. sagsbehandling/behandlingsforløb dog kan borger sige nej.

Ved interesseafvejning ift. borger eller andre.

Hvis anden lovgivning foreskriver at oplysninger videregives.

Samtykke:

Et samtykke kan afgives mundtligt, skriftligt eller stiltiende (ikke passivt!)

Samtykket skal dokumenteres i journalen.

Samtykket skal være konkret og patienten/borgeren informeret om formål og indhold.

Pårørende kan i visse tilfælde afgive samtykke (stedfortrædende ved inhabilitet).

Samtykke skal gives på grundlag af fyldestgørende information fra sundhedsperson = informeret samtykker.

Skal være fyldt 15 år for at kunne give informeret samtykke.

# data[].attributes.body
KOL

# data[].attributes.body
Hvad er KOL
KOL er en kronisk sygdom, der medfører ødelagt lungevæv. Kronisk Obstruktiv Lungesygdom udvikles snigende over tid.
F.eks. efter langvarig rygning, udsættelse for sundhedsskadelige skadelige stoffer eller kan skyldes nedsat lungefunktion pga. dårlig behandlet astma gennem mange år.

Sygdommen er underdiagnosticeret i DK.

Årsager
-Rygning
-Luftforurening
-Passiv rygning
-Nedsat lungefunktion som følge af astma

Symptomer
Patienten oplever dyspnø (åndenød), hoste og opspyt af slim fra lungerne. Hyppige lungeinfektioner kan også være et tegn på KOL-udvikling.
Senere udvikles permanent åndenød og sygdommen bliver mere behandlingskrævende.

Støtte og behandling
Der findes ikke nogen behandling der kan helbrede KOL.
Rygestop er det vigtigste tiltag for at bremse sygdomsudvikling.

Patienten vejledes om motion, fordi det kan lindre gener og bremse sygdomsudvikling.

Ved astmapatienter er det vigtigt at bibeholde behandlingen.
Målet med behandlingen er at bevare lungefunktion, og forebygge infektioner.

I de sidste stadier af sygdommen får man brug for iltapparat.

# data[].attributes.body
Vejret er blevet koldere, og Carl Ejner er udfordret eftersom han kun har en opvarmningskilde.

# data[].attributes.body
Morgen: Tjekker op på Carls tilstand.

Ugentlig indkøb.
Ugentlig oprydning.

Tilbud om socialt netværk i aktivitetscenter med værkstedsdage, fx træskære arbejde, fællesspisning mm.

# data[].attributes.body
§ 82
-Pligten til at hjælpe og støtte personer der ikke selv kan varetage egne interesser.

-selvom en borger har selvbestemmelsesret har man stadig som professionel omsorgspligt, og man har derfor pligt til at blive ved at forsøge med at få hjælp lov til at hjælpe. Derfor er det vigtigt at man arbejder sammen som fagfolk for at finde frem til den bedste tilgang.

# data[].attributes.body
Serviceloven § 124 - Danske Love

Nogle gange vil du komme ud for, at borgeren ikke ønsker at medvirke i det, der er planlagt, også selvom du har forsøgt med forskellige metoder til motivation og sparret med dine kolleger om andre tilgange. Hvis det ikke lykkes for dig, skal du respektere borgerens ret til selvbestemmelse.
Retten til at bestemme over sig selv og sit eget liv kaldes også selvbestemmelsesretten. Det er en lovfæstet rettighed som alle borgere over 18 år ha. I en situation, hvor borgeren afviser vores hjælp, skal vi respektere borgerens selvbestemmelsesret.
Formålet med bestemmelserne i §§ servicelovens 124 b-137 d er at begrænse magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten til det absolut nødvendige. Disse indgreb må aldrig erstatte omsorg, pleje og socialpædagogisk bistand.
Barn, unge
Når man er barn og ung er der er en del ting, som man ikke selv kan bestemme, men du har stadig væk ret til selvbestemmelse på nogle områder. Du har fx din egen ret til at bestemme hvad du tror på (fx ift. religion), ret til at bestemme over din krop (så længe du ikke skader dig selv) og din egen vilje i det hele taget.

# data[].attributes.body
Vi har pligt til at vidergive oplysninger til kommunen hvis vi får mistanke om der fx sker noget kriminelt i de hjem vi kommer i.

Vi har underretningspligt hvis vi får kendskab til at et barn under 18 eller en handicappet modtager nedværdigende behandling eller lever under vanrøgt.

# data[].attributes.body
Som SSA har vi pligt til at dokumentere de observationer vi gør os hvis der er afvigelser fra det normale.

# data[].attributes.body
Navn: Carl Ejner

Alder: 100 år

Nuværende bolig: Carl Ejner bor på sin fødegård i Ishøj.

Netværk: Carl Ejner har boet alene siden hans mor døde, da han var 41 år. Han har aldrig været gift og har ingen børn. Han har en niece, Åse. Åse kommer hver uge med mad til Carl Ejner. Han har en ven, Jon. Jon er hans primær kontaktperson, han hjælper med ALT.

Værdier/livsførelse: Carl Ejner klarer sig selv. Der er ikke indlagt elektricitet og vand på gården. Han har et brændekomfur, der giver ham varme og hvor han opvarmer sin mad.

Carl Ejner har flere katte og en hund. Han holder af at lægge kabale, løse kryds og tværs og høre radio. Han får en computer af Jon.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Carl Ejner har KOL. Taber langsomt evnen til at passe på sig selv og styre sin dag/døgnrytme samt normale gøremål. Bruger stok, når han er ude. Han har grå stær og bruger lup. Han har nedsat hørelse og har ingen tænder.
Funktionstilstand: Carl Ejner har en funktionstilstand på 0.

Indsats: Hygiejne, Fokus på smittekilder og værnemidler. Praktisk hjælp til bedre hygiejne ved toiletbesøg (das)

# data[].attributes.body
Det gælder en særlig personkreds:

Personer med betydelig og varig nedsat psykisk funktionsevne.

Som får personlig og praktisk hjælp efter servicelovens §§83-87, behandling efter §§ 101 og 102 eller aktiverende tulbud efter 103 og 104.

^ skadet i hovedet.
autister
pyskiske vanskeligheder
demens
udviklingshæmmede

skal gøres så skånsomt som muligt
'^hvis fare for sig selv eller andre.

Magt anvendelse er i serviceloven.

MAgtanvendelsesregler:

til for at passe på borger og patient.

Stofseler § 128.
Der skal søges om tilladelse. Revurderes løbende, dog 18 mdr efter tilladelse.

Hvis borger kan give samtykke er der ikke tale om magtanvendelse.

Fastspændingen med stofseler kan alene bruges for at forhindre fald.
Fastspænding med stofseler må ikke bruges XXXX

Mindreindgrebsprincip:

Magt begrænses til det absolut nødvendigt

Proportionalitetsprincippet:

Indgreb skal altid stå i rimelig forhold til det som ønskes opnået.

Skånsomhedsprincippet:

Indgrebet skal være så skånsomt og kortvarigt som muligt - med stor hensynstagen til den pågældende og andre tilstedeværende.

Fysisk guiding §124B

Personalet kan anvende fysisk guiding over for personer som led i omsorgen, herunder for at sikre tryghed og trivsel på bo- og dagtilbud.

Må ikke indebære fastholdelse.

Særlige døråbnere §125

Særlige døråbnere kan bruges når det er absolut nødvendigt for at undgå at en eller flere borgere udsætter sig selv eller andre for personskade.

Der må ikke bruges egentlige aflåsningssystemer.

Beboer skal sikre nødvendig hjælp til t betjene de særlige døråbnere.

Tiltag efter denne lov er magtindgreb der skal ansøge om og der skal foretages registrering.

Kortvarigt fastholdelse i personlige hygiejnesituationer § 24a (ikke demens)

# data[].attributes.body
Til læger og praksispersonale.
Samarbejdsaftale mellem kommuner og region om borger/patientforløb.

Sammenhæng hele vejen
Med SAM:BO aftalen mellem det kommunale og regionale sundhedsvæsen skal borgeren opleve øget sammenhæng i patientforløbet. Lige fra kontakten med den praktiserende læge, over diagnostik og behandling på sygehuset, til borgeren er tilbage i hjemmet med efterfølgende rehabilitering.
Det betyder, at planlægningen af udskrivningen begynder allerede ved indlæggelsen, så unødig vente- og spildtid kan undgås.

SAM:BO, som er en udløber af Sundhedsaftalerne, er indgået i hele Region Syddanmark, men implementeres område for område.  Der har været samarbejde i mange år, men den ny aftale betyder, at det kommer i bedre og ensartede rammer og skabeloner, som begge parter kan hente end via deres computere.
SAM:BO står for den nye regionale samarbejdsaftale om borger- og patientforløb (SAMarbejde om BOrger/patientforløb), og SAM:BO afløser de aftaler, der tidligere var mellem amterne og kommunerne.

Den komplette udgave af samarbejdsaftalen findes på  www.regionsyddanmark.dk/sambo.

De 5 kategorier
1) Indsatsen før ambulant behandling eller indlæggelse.
2) Ambulant patientforløb
3) Behandlingsforløb under 24 timer
4) Behandlingsforløb over 24 timer
5) Indsatser efter udskrivning

# data[].attributes.body
Det primære sundhedsvæsen omfatter sundhedstilbud, der varetages af kommuner, almen praksis, øvrige privatpraktiserende sundhedsprofessionelle, herunder privatpraktiserende speciallæger og tandlæger, eller af borgeren selv. Det omfatter også udgående funktioner fra sygehuse ud i borgerens hjem, eller teams som består af sundhedsprofessionelle fra både sygehuse og kommuner.

# data[].attributes.body
Den sekundære sundhedssektor dækker den del af sundhedsvæsenet, der kan overtage eller videreføre behandling fra primærsektoren.

# data[].attributes.body
Servicelovens § 83, stk. 1 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde:
1) Personlig hjælp og pleje
2) Hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet
3) Madservice
Servicelovens § 83 a Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83, stk. 1. (lovbestemmelser er gengivet i sin helhed i slutningen af kvalitetsstandarden)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvalitetsstandard for personlig pleje og praktisk bistand

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvalitetsstandard for personlig pleje og praktisk bistand i Odense Kommune

# data[].attributes.body
§ 71

Stk. 1. Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.

# data[].attributes.headline
Carl Ejner - Muligheder for hjælp ud fra kvalitetsstandarten i Odense Kommune    (gælder både i eget hjem og på plejecenter)

# data[].attributes.subject
Carl Ejner - Muligheder for hjælp ud fra kvalitetsstandarten i Odense Kommune    (gælder både i eget hjem og på plejecenter)

# data[].attributes.body
Eksempler på hvilke indsatser hjælpen til Carl Ejner kan omfatte

Carl Ejner kan modtage personlig pleje og praktisk bistand, hvis han har vanskeligt ved at klare den personlige pleje og/eller praktiske ting i hjemmet. Målgruppen er personer over 18 år, som opholder sig i Odense Kommune. For at modtage hjælp fra Kommunen skal du ansøge herom. Det er rehabiliteringsrådgiverne, der vurderer, om du er berettiget til denne hjælp.
(Formålet med både personlig pleje og praktisk bistand er at hjælpe Carl Ejner med personlig pleje og praktisk bistand , så han kan leve et godt liv. (Det gøres altid med henblik på at Carl Ejner bevarer, genskaber og udvikler et selvstændigt og meningsfuldt liv, hvor han selv varetager opgaverne i det omfang han kan.

En sikker hjælp, da Carl Ejner ikke har køkken.
Madservice er muligheden for at få mad leveret hjem til Carl Ejner. Når Carl Ejner indser at han ikke selv kan stå for madlavningen. (Hvis han boede på et plejecenter tilbyder plejecentret en madordning.) ( Hvis Carl Ejner i en midlertidig periode eller permanent er ude af stand til selv at lave mad, kan han få mad leveret til døren mod betaling. )

# data[].attributes.headline
Arbejdsopgave om primær og sekundær sektor.

# data[].attributes.subject
Arbejdsopgave om primær og sekundær sektor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdsspørgsmål til primær og sekundær sektor (2)

# data[].attributes.body
Jeg/SSA kommer forbi Carl Ejner til det daglige  formiddagsbesøg. Jeg observerer at Carl Ejner, begynder at svede, han får ondt og er utilpas. Jon (hans ven) er tilfældigvis på besøg, Jon er bekymret. Jeg/SSA ringer til Carl Ejners læge (Primær sundhedskontakt).
Ud fra SSA'ens oplysninger, tager lægen kontakt til Sygehuset. En lægebemandet ambulance sendes  Carl Ejner. Carl Ejner køres til Regionssygehuset.
Carl Ejner modtages i sygehusets Akutmodtagelse og ansvaret er i ambulancen overgået til Sekundær sundhedsfaktor . Carl Ejer status er ændret til Rød status. Han er overgået fra primær sundhedssektor (Hjemmepleje/egen læge) til pleje i den sekundære sundhedssektor  - og hans navn står nu med RØDT.
Der sendes automatisk en personopdatering til Hjemmeplejen, der tilpasser/afmelder aftaler omkring Carl Ejner. (Han får ingen hjælp/madleverancer, så længe han er indlagt.)

SSA sender oplysninger om Carl Ejners daglig formåen til brug for sygehusets vurdering:  Carl Ejnar klarer sig selv hjemme. Han har KOL, bevæger sig rundt hjemme på egen hånd og kan gå i seng selv. Han behøver alene hjælp til måltider, bragt ud til ham hver dag.
Carl Ejner har alene en ven, Jon som kommer hos ham dagligt og hans niece, der kommer på besøg hver 14 dag.
Han bor alene på sin fødegård.  Han har indtil for 2 år siden klaret sig selv og levet tæt på naturen med hans dyr. Der har i mange år, ingen produktion været på gården.
På sygehuset:  Carl Ejner får behandling for dårlig hjerte, bliver medicineret og i løbet af 5 dage er Carl så frisk, at sygehuset vurderer, han kan udskrives og komme hjem til pleje i eget hjem.
Sygehuset evt. en SSA tager kontakt til Hjemmeplejen, at Carl Ejner er klar til udskrivning. Således pleje af Carl Ejer overgår Sekundær Sundhedssektor tilbage til Primær sundhedssektor med pleje i eget hjem. Borger overføres med en instruks til pleje og medicin. Borger har behov for at der i opstart leveres mad.
Borger modtages af SSA Jon og egen læge.