# data[].attributes.body
Päike on meie Päikesesüsteemi täht, heledaim Maal nähtav täht.Päike on Maast keskmiselt 149,6 miljoni kilomeetri kaugusel. Seda kaugust nimetatakse astronoomiliseks ühikuks. Päikese ümber tiirlevad Maa ja teised planeedid, nii Maa-sarnased planeedid, hiidplaneedid kui ka kääbusplaneedid. Lisaks tiirlevad Päikese ümber veel asteroidid, meteoroidid, komeedid, Neptuuni-tagused objektidja tolm. Päikese läbimõõt on 1,392 miljonit kilomeetrit (109 Maa läbimõõtu).

# data[].attributes.body
Asteroidide vöö
Asteroidid on väikesed Päikesesüsteemi kehad. Need koosnevad põhiliselt mineraalidest ja metallidest.

Asteroidide vöö asub Marsi ja Jupiteri vahel, nende orbiidid jäävad Päikesest valdavalt 2,3–4,9 astronoomilise ühiku kaugusele. Arvatakse, et asteroidide vöö on tekkinud Päikesesüsteemi algusaastatel, kui Jupiter oma suure gravitatsiooniga segas planeedi tekkimist.

# data[].attributes.body
Veenus on Päikese poolt loetuna teine planeet Päikesesüsteemis ning meile lähim planeet (vähim kaugus Maast 38,2 miljonit km).

# data[].attributes.body
Uraan on Päikesesüsteemi seitsmes planeet. Uraan kuulub hiidplaneetide hulka. Raadiuse poolest on Uraan Päikesesüsteemi planeetide seas kolmandal ja massi poolest neljandal kohal.

# data[].attributes.body
Neptuun on Päikesest kõige kaugemal asetsev teadaolev planeet Päikesesüsteemis. Läbimõõdu poolest on see neljas planeet ja massi poolest kolmas.

# data[].attributes.body
Merkuur on Päikesele kõige lähemal paiknev ning kõige väiksem Päikesesüsteemi planeet.Ta asub Päikesele umbes 3 korda lähemal kui Maa ja teeb tiiru ümber Päikese 88 Maa ööpäevaga.

# data[].attributes.body
Maa
Maa on suurimate mõõtude ja suurima tihedusega planeet Päikesesüsteemi siseosades. Maa on ainus planeet, kus teada olevalt toimuvad praegu geoloogilised protsessid ja ainus koht universumis, kus teadaolevalt eksisteerib elu. Selle vedel hüdrosfäär on unikaalne Maa-tüüpi planeetide hulgas ja Maa on ainus planeet, kus on täheldatud laamade liikumisi. Planeedi pooluste piirkonnas asuvad jääst koosnevad polaarmütsid. Maa atmosfäär erineb suuresti teiste sarnast tüüpi planeetide omast, koosnedes põhiliselt 78% lämmastikust ja 21% hapnikust. Maal on üks looduslik kaaslane, Kuu, mis on suurim kaaslane Maa-tüüpi planeetide hulgas.

# data[].attributes.body
Saturn on kuues planeet Päikesest ja Päikesesüsteemi suuruselt teine planeet. See on hiidplaneet ja see on Maast üheksa korda suurem.  Planeedil on silmapaistev ringide süsteem, mis koosneb üheksast rõngast ja kolmest katkendlikust kaarest. Ringide süsteem koosneb peamiselt jääosakestest ja vähesel määral väiksematest kividest ja tolmust.

# data[].attributes.body
Jupiter on Päikesest kauguselt viies planeet ja Päikesesüsteemi kõige suurem planeet.

# data[].attributes.body
Marss on neljas planeet Päikesest ja Päikesesüsteemi üks väiksemaid planeete, olles suurem ainult Merkuurist.

# data[].attributes.body
Saa planeetidega tuttavaks.

# data[].attributes.attachment_link.description
4. klassi loodusõpetuse tunni õppematerjal "Päikesesüsteem". Autorid Haljala Gümnaasiumi 4. klassi õpilased Elis ja Õnnela Carolin. Juhendajad loodusõpetuse õpetaja Evelin ja haridustehnoloog / arvutiõpetaja Maris.

# data[].attributes.body
Pildil on meie päikesesüsteem.
Pildil on näha planeetide kaugust päikesest.

# data[].attributes.body
Päikesesüsteem
ja planeetide nimed ja paigutused

# data[].attributes.body
kõik info on saadud vikipeediast