# data[].attributes.body
Indtil videre har aflejringen kunne følge med ift til havspejlsstigningen.

Der er en tendens til aflejring forår, sommer og efterår

og erosion om vinteren.

# data[].attributes.body
Hvilke faktorer har særligt indflydelse på landskabets morfologi (landskabsform) og udvikling?
Kyster ændrer sig fra årstid til årstid af fx klimaændringerne når isen smelter så stiger vandstanden, en anden grund kunne være revler, de kan ændre sig og bliver større og større så de til sidst danner en barriere Ø, som ændrer på landsskabsformen. Friktion er med til at erodere, når vind og vandoverfladen bevæger sig i forhold til hinanden. Det frie stræk er også med til at ændrer, da vinden kan strække sig ud og blive kraftigere, det medfører store og kraftige bølger.

# data[].attributes.body
-          Der er en høj biodiversitet i Vadehavet, selvom vadefladerne ved første øjekast kan se ufrugtbare ud, men da der er mange store mængder af fugle tilstede, må der være rigeligt af føde. Der er også et rigt dyreliv i form af bl.a. muslinger, slikkrebs, orme og snegle. Skabelsen af primærproduktionen, der er grundlaget for dyrelivet, er hovedsageligt via alger. Her er der både tale om de fritlevende i vandmassen (de planktoniske) og de bundlevende (de bentiske).

# data[].attributes.body
De er kommet frem til at den globale vandstand ville stige ca. 40 cm de næste 100 år.

Dog kan man kan ikke med sikkerhed forudse responsen, da vores viden om systemet og dets omgivelser er mangelfulde. Skal der gives et kvalificeret byd på udviklingen over længere tidsrum, er vi nød til at bygge vores svar på viden om hvordan området tidligere har reageret på havspejlsændringer.

# data[].attributes.body
Spørgsmål 7: Hvad konkluderer forskerne på baggrund af deres målinger?

Det er for tidligt at give et bud på responsen af havspejlstigning, da vores viden indenfor kystmorfologien er mangelfuld, men hvis man skal give et kvalificeret bud på udviklingen over en længere periode, kan man bygge svarene og teorierne på viden om, hvordan området tidligere har reageret på havspejlsændringerne. Det vil sige fortidens kystmorfologi ved Vadehavet.

"Forsøger vi at fremskrive udviklingen, så tyder data fra denne boring på, at området vil kunne følge med en havspejlsstigning på i hvert fald omkring 2 mm om året, som var gældende på dette sted, da stigningen var størst. Det svarer omtrent til den stigning, som vi oplever i området i øjeblikket. Det svarer omtrent til den stigning, som vi oplever i området i øjeblikket. Men stigningen er kun halvt så stor, som den man må forvente at se inden år 2100 ifølge de fleste beregninger. Så selvom vores undersøgelser måske giver grund til forsigtig optimisme mht. Vadehavets fremtid, så giver de endnu ikke svar på om landskabet, som vi kender det i dag, vil kunne følge med en markant forøget stigning i havniveauet.”

Som forskerne selv påpeger er det svært og problematisk at tilkendegive hvordan landskabet vil ændre sig i fremtiden, men hvis man tager elementer som klimaforandringer op,
kunne man udlede den hypotese at bl.a. havspejlstigningen kan stige og forøges.

# data[].attributes.body
Spørgsmål 6: Hvilke faktorer har indflydelse på sedimenttransporten?

Faldhastigheden af det materiale, der er opslæmmet i vandet.

Bølgeenergien som skal til for at erodere bundmateriale.

Den rate, hvormed materialet eroderes ved en given påvirkning af strøm og bølger.

Udover dette spille følgende faktorer også på spil:
Vindretning, bølgernes størrelse og retning, samt evt. havstrømme påvirker sedimenttransporten.

# data[].attributes.body
Spørgsmål 6: Hvilke faktorer har indflydelse på sedimenttransporten?

Vejret har en afgørende rolle når der er tale om sedimentransport. Vinden påvirker størrelsen af bølger og indfaldsvinklen (vindretningen) styrer hvor sedimenterne bliver transporteret hen.

Tidevand samt stormfloder kan havde en kæmpe indflydelse på morfologien.

Faldhastigheden af materialet.

Bundforskydningsspændingen som erodere materialet.

Målinger har givet et godt billede på udvikling af områder i ændret klima.

# data[].attributes.body
vandspejlet hæver sig i gennemsnittet regelmæssigt, dette er målt ud fra et vandspejl/mudderspejl gennem flere år, og selvom der er store udsving inden for de enkelte år, hvilket er noget der skyldes andre årsager, så er konklusionen at vandstanden stiger.

# data[].attributes.headline
Betul, Johannes og Abdul. Spørgsmålet Gruppe 1

# data[].attributes.subject
Betul, Johannes og Abdul. Spørgsmålet Gruppe 1

# data[].attributes.body
Vadehavet er en del af Nordsøen. Området strækker sig fra Ho Bugt ved Esbjerg ned til den hollandske by Den Helder og er karakteristisk ved nogle ganske særlige tidevandsforhold. Der er et betydeligt tidevand i vadehavet, i den danske del mellem 1,5 og 2m.  Der er et rigt dyreliv, som består af muslinger, orme og snegle. Den primære produktion, som giver grundlaget for dyrelivet skabes hovedsageligt af alger. Det er desuden også kendetegnet ved dets indhold af barrierer-øer, heriblandt Fanø