# data[].attributes.body
Vezuvijus (it. Vesuvio) – ugnikalnis Italijoje, į rytus nuo Neapolio (14,4° E, 40,8° N). Aukštis ~1280 m. (nuolat kinta). Tipas – stratovulkanas. Egzistuoja keli Vezuvijaus vardo kilmės aiškinimai: iškraipytas junginys „Dzeuso sūnus“ (greičiausiai vadinamoji liaudies etimologija); iš oskų žodžio fesf („dūmai“); siejama su indoeuropiečių prokalbės šaknimi ves „žaizdras“. Vezuvijus iškilęs destruktyviajame Eurazijos ir Afrikos tektoninių plokščių pakraštyje. Jo kaldera pradėjo formuotis prieš 17 000–18 000 metų. Istoriniu laikotarpiu Vezuvijus išsiveržė daug kartų. Didžiausias iš jų įvyko 79 m. rugpjūčio 24 d. ir sunaikino romėnų miestus Pompėją, Stabiją bei Herkulaniumą. Vėliau vulkanas veržėsi 472 m., 512 m., 1631 m., šešis kartus XVIII amžiuje, taip pat 1906 m., 1929 m., 1944 m.

# data[].attributes.body
Šventojo Petro bazilika Vatikane (it. La Basilica di San Pietro in Vaticano) – pagrindinė Romos katalikų bažnyčios šventovė Romoje, Vatikano mieste - valstybėje, viena iš keturių Romos bazilikų, didžiausia pasaulyje katalikų bažnyčia, pavadinta pirmojo popiežiaus, apaštalo Petro vardu.Vietoje, kur dabar stovi bazilika, buvo Romos imperijos imperatoriaus Nerono cirko sodai. Iš visų to meto statinių likęs vienas Heliopolio obeliskas, stovintis Šv. Petro aikštėje. Bazilikos ilgis 211,6 m. Pagrindinio bazilikos fasado aukštis 45 m, ilgis 115 m. Fasado atiką vainikuoja 5,65 m aukščio Kristaus, Jono Krikštytojo ir vienuolikos apaštalų skulptūros. Iš portiko penki portalai veda į baziliką. Centrinio portalo durys įrengtos dar XV a. iš senosios bazilikos medžiagos.

# data[].attributes.body
Panteonas – šventykla Romoje, pastatyta valdant Romos imperatoriui Hadrianui. Vėliau, atsiradus krikščionybei bei įsigalėjus katalikų bažnyčiai, pastaroji užgrobė šią šventyklą, pavadindma ją Švč. Mergelės Marijos ir Visų Kankinių bažnyčia (it. Santa Maria dei Martiri, dar kitaip − Santa Maria della Rotonda).Panteonas perstatytas apie 126 m., imperatoriaus Hadriano valdymo metu. Tuo metu ant architravo frizo buvo pritvirtinta plokštė su užrašais, kadaise priklausiusiais kitai šventyklai – ją 27–25 m. pr. m. e. pastatė Markas Vipsanijus Agripa (63 – 12 m. pr. m. e.). Viešpataujant imperatoriui Augustui, Agripa daugiausia nusipelnė atnaujinant ir puošiant Romos miestą. Jis taip pat rūpinosi centrinės aikštės – Marso lauko – ir jos statinių projektavimu bei esminiu pertvarkimu.

# data[].attributes.body
Koliziejus dar kitaip vadinamas Flavijaus amfiteatras – didžiausias ir seniausias pasaulyje amfiteatras, esantis Romoje, Italijoje. Garsėjo gladiatorių kovomis tarpusavyje ir prieš laukinius gyvūnus. Vėliau, 404 m., šie kankinimai paskelbti nelegaliais.Koliziejus pradėtas statyti 72 mūsų eros metais valdant imperatoriui Vespasianui – Flavijų dinastijos pradininkui, baigtas – 80 m., valdant imperatoriui Titui.Nuo to laiko iki 523 m. Koliziejuje vyko tik medžioklės. Viduramžiais Koliziejus tapo Frangipanų pilimi.Vėliau statinys apleistas. 1820 m. popiežius Pijus VII įsakė atstatyti statinio išorinį žiedą laikančias konstrukcijas.2007 m. liepos 7 d. Romos Koliziejus buvo įtrauktas į įspūdingiausių šiuolaikinio pasaulio statinių sąrašą, vadinamu Naujieji septyni pasaulio stebuklai.

# data[].attributes.body
1173 m. rugpjūčio 9 d. pradėtos Pizos bokšto statybos – vieno architektūros šedevrų, puošiančių Stebuklų aikštę (Campo dei Miracoli) Pizoje, kurios kompleksą sudarė katedra, krikštykla ir kapinės. Tiksliai nežinoma, kas buvo bokšto architektu, Bonaniui Piziečiui priskiriamas reikšmingas indėlis į bokšto statybas. 1178 m. darbai liovėsi, nes po truputį ėmė svirti ant aliuvinio dirvožemio pastatytas bokštas. Pirmieji trys aukštai, pastatyti vadovaujant Bonanui, pakrypo 0,5 laipsnio į šiaurę, o aukštas, kuriame turėjo būti tarnų kambariai, nebuvo sumūrytas taip, kad per jį eitų statinio ašis. Po šimtmečio vadovaujant Džovaniui di Simonei, vėl buvo imtasi darbo. Šis 1272–1278 m. pastatydino dar tris aukštus. Sumūrijus trečiąjį – šeštąjį aukštus, bokštas ėmė svirti į kitą pusę – pakrypo 0,5 laipsnio į pietus.

# data[].attributes.body
Plotas:301 338 km² (Pasaulyje 72 vieta).

Gyventojai:Italijoje gyvena 60 795 612 gyventojai (23 vieta pasaulyje).

Valdymo forma: parlamentinė respublika.

Sostinė – Roma.

Valstybinė kalba – italų.

BVP 1 gyventojui: 35 811 $ (32 vieta pasaulyje).

Valiuta: Euras.

Gyvenimo trukmė: vyrų – 77 m., moterų – 83 m.

Pasiskirstymas pagal religiją:

Krikščionys: 53 550 000 (91,2 %)

Geografiniai ekstremumai: Aukščiausia šalies viršukalnė yra Monblanas (Monte Bianco) ant sienos su Prancūzija (4810 m virš jūros lygio), nors Italija dažniau siejama su savo garsiaisiais ugnikalniais: šiuo metu miegančiu Vezuvijumi netoli Neapolio ir labai aktyvia Etna Sicilijoje, taip pat žymus yra Strombolio ugnikalnis. Italijai priklauso ir vulkaninė sala Vulkano.

Italijos teritorijoje susiduria Euroazijos ir Afrikos tektoninės plokštės, tad ši zona yra seismiškai aktyvi. Kasmet šalyje įvyksta mažesni ar didesni Žemės drebėjimai. Vienas didžiausių Žemės drebėjimų Italijoje įvyko 1908 m. gruodžio 28 d. Mesinoje ir Kalabrijos Redže – tuomet 7,1 Mw stiprumo Žemės drebėjimas nusinešė nuo 75 000 iki 200 000 gyvybių. Buvo sugriauta apie 80 proc. šių miestų. 2016 m. spalį Italijos centrinėje dalyje įvyko trys Žemės drebėjimai – jie buvo didžiausi per pastaruosius 30 metų.

Ilgiausia Italijos upė yra Po, kurios ilgis 668 km; kitos ilgiausios upės yra Adidžė (410 km), Tibras (405 km), Arnas (221 km). Didžiausias Italijos ežeras yra Garda (370 km²), esantis šiaurinėje šalies dalyje; kiti didžiausi ežerai: Madžorė (212 km²), Komas (146 km²), Trazimenas (129 km²). Aukščiausia užtvanka: Vajontos 265 m.

Tai įdomu...:Šalies pavadinimas kilo iš žodžio „italia”, reiškiančio “veršiukų šalį”. Gali būti, jog šalis taip pavadinta todėl, kad pietų Italijos genčių simbolis buvo bulius.
Italija - viena labiausiai apgyvendintų Europos šalių. Joje gyvena daugiau nei 60 milijonų žmonių.

Italijos sostinei Romai (“Amžinasis miestas“) - beveik 3000 metų. Roma yra sostinė nuo 1871 m. Šiame mieste stovi šv. Petro bazilika, Siksto koplyčia, Koliziejus ir garsusis Trevi fontanas.

Sakoma, kad viename kvadratiniame Italijos teritorijos kilometre yra daugiau meno šedevrų nei tokiame pačiame bet kurios kitos pasaulio šalies plote.

Beveik keturis penktadalius šalies teritorijos sudaro kalnuotos arba kalvotos vietovės.

2007 m. šuo vardu Rocco Toskanoje aptiko triufelį, sveriantį 1,5 kg. Aukcione jis buvo parduotas už 333 tūkstančių JAV dolerių. Tai rekordinė suma, sumokėta už triufelį.

Vilkas - neoficialus nacionalinis Italijos gyvūnas. Jam tenka svarbus vaidmuo legendoje apie Romos įkūrimą.“Pinocchio” autorius Carlo Collodi (1826-1890) buvo italas.

Kai 1986 m. Romoje pradėjo veikti pirmasis “McDonald’s” restoranas, priešiškai nusiteikę italai prie jo durų praeivius vaišino nemokamais makaronais, kad primintų apie šalies kulinarinį paveldą.

Parmezano sūris atsirado Italijoje, Parmos vietovėse. Italai taip pat didžiuojasi daugybe kitų sūrių, tarp jų ir gorgoncola, mocarela, provolone, rikota.

Niekas nežino, kada atsirado pica, tačiau ją išgarsino neapoliečiai.Romos universitetas įkurtas 1303 m. ir yra vienas seniausių universitetų pasaulyje. Jis dar žinomas “La Sapienza” (“žinios, pažinimas“) pavadinimu. Tai didžiausias Europoje universitetas, kuriame mokosi apie 150 000 studentų.

Italijos teritorijoje yra dvi nepriklausomos valstybės. Tai San Marino respublika (65 kv. km) ir Vatikano miestas (0,44 kv. km). San Marinas - seniausia pasaulyje respublika (301 m.), turinti mažiau ne 30 000 piliečių ir seniausią pasaulyje Konstituciją. San Marino gyventojai vadinami sanmariniečiais. Vatikano gyventojai - vieninteliai pasaulyje, galintys naktį užrakinti savo šalies vartus. Vatikanas turi savo telefonų kompaniją, radiją, televiziją, pinigus, pašto ženklus ir netgi kariuomenę (istorinę Šveicariškają gvardiją).

Italai išgyveno daugiausiai žemės drebėjimų Europoje. 1693 m. per žemės drebėjimą Sicilijoje žuvo apie 100 000 gyventojų.

Per 1980 m. žemės drebėjimą Neapolyje žuvo 3000 žmonių.

Nė vienoje Europos šalyje nėra tiek ugnikalnių kiek Italijoje. Taip yra dėl to, kad šis pusiasalis išsidėstęs ant tektoninių plokščių sandūros.

Per pastaruosius šimta metų čia buvo išsiveržę trys pagrindiniai vulkanai: Etna, Strombolis ir Vezuvijus.

2000 m. pr. Kr. Italijoje jau buvo įsitvirtinusios italų gentys (oskanai, umbriai, lotynai). Vėliau sekė etruskai (800 m. pr. Kr.) ir graikai, kurie pietinėje Italijoje įkūrė Magna Graeca kolonijas.