# data[].attributes.headline
העלו לכאן מהאינטרנט כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא חיסונים לקורונה ונתחו אותה מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית.	כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.subject
העלו לכאן מהאינטרנט כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא חיסונים לקורונה ונתחו אותה מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית.	כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.headline
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא חיסונים לקורונה ונתחו אותה על פי הגישה הפונקציונליסטית; מהו התפקיד שהתקשורת ממלאה וכיצד זה מייצג את היחסים שבין מוסד פוליטי ותקשורתי? כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.subject
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא חיסונים לקורונה ונתחו אותה על פי הגישה הפונקציונליסטית; מהו התפקיד שהתקשורת ממלאה וכיצד זה מייצג את היחסים שבין מוסד פוליטי ותקשורתי? כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.headline
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא הסכם השלום עם איחוד האמירויות ונתחו אותה מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית. כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.subject
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא הסכם השלום עם איחוד האמירויות ונתחו אותה מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית. כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.headline
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא הסכם השלום עם איחוד האמירויות ונתחו אותה על פי הגישה הפונקציונליסטית; מהו התפקיד שהתקשורת ממלאה וכיצד זה מייצג את היחסים שבין מוסד פוליטי ותקשורתי? כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.subject
העלו לכאן מהאינטרנט  כתבה (מודפסת) שמציגה סיקור תקשורתי בנושא הסכם השלום עם איחוד האמירויות ונתחו אותה על פי הגישה הפונקציונליסטית; מהו התפקיד שהתקשורת ממלאה וכיצד זה מייצג את היחסים שבין מוסד פוליטי ותקשורתי? כמו כן,  הציגו מי עשוי להרוויח מהסיקור התקשורתי ומי עשוי להפסיד מהסיקור התקשורתי?

# data[].attributes.headline
אורית וריעות

# data[].attributes.subject
אורית וריעות

# data[].attributes.body
ע"י הצגת הנתון של בכיר במשרד הבריאות שאומר "יש מספר מאמתים דיפלומטיים מאחורי הקלעים".. אנו יכולים לראות הצגה חיובית של הדיפלומטים והפוליטיקאים שעושים עבודה, אך הביקורת שאנו יכולים לתת היא שלמרות הצגת הנתונים יש חומר מוסתר מעיני הציבור וגם מעיני העיתונאי "כי ייתכן שנחתמו כבר הסכמים אך לא ניתן לפרסם אותם".
מודגש כמה פעמים שהם מתכנסים למציאת חיסון, והכללים שיהיו להבאתו וההשקעה הרבה של הפוליטיקאים כדי שיהיה לנו טוב, מודגש אולי שכותב הכתבה מסקר באופן אוהד את המקבלי ההחלטות למעלה.
הציבור עלול להפסיד מהסיקור התקשורתי, כיוון שיש עדיין הרבה הסתרה בנתונים הזו בנוגע למידע שמובא בהם, וגם כן בנוגע להערכות של הממשלה לקראת החורף והשפעת שבאה איתו.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מעיין יפה-הופמן, ג’רוזלם פוסט

# data[].attributes.attachment_link.title
בכיר במשרד הבריאות: ”ישראל במו”מ לרכישת חיסון ממספר מפתחים פוטנציאלים”

# data[].attributes.attachment_link.description
בכיר במשרד הבריאות אמר ל”ג’רוזלם פוסט”: ”יש מספר מאמצים דיפלומטיים מאחורי הקלעים, ואנחנו עושים כל שביכולתנו כדי שלאזרחי ישראל תהיה גישה לחיסונים בהקדם”

# data[].attributes.headline
אלונה ובניה.

# data[].attributes.subject
אלונה ובניה.

# data[].attributes.body
שאלה 1: בכתבה המצורפת ניתן לראות כיצד התקשורת הולכת על חבל דק בכל הקשור לסיקור הממשלתי, מצד אחד היא נותנת ביקורת חיובית על הסגר ואיך הוא עזר לירידה בתחלואה. מצד שני, פרופסור סגל אומר שההליכה לסגר מלכתחילה הייתה מיותרת ונחלה כישלון.
התפקיד שהתקשורת ממלאה פה הינו החוליה המקשרת בין הציבור לממשלה והיא עושה זאת בצורה כזו שמעודדת את הציבור ע"י כך שהיא מציגה מצב שבו מדינת ישראל קרובה למציאת חיסון נגד נגיף הקורונה.
שאלה 2: המרוויחים העיקריים מסיקור זה, הם ציבור הקוראים, הנושא העיקרי בכתבה הינו מציאת חיסון לנגיף הקורונה. ידיעה זו מספקת ולו במעט שביב תקווה לאור השנה האחרונה. אי לכך ובהתאם לזאת המרוויחים העיקריים הם כלל הציבור.
מי שעלול להפסיד מן הסיקור הזה היא, הממשלה. בכתבה נאמר כי החלטת הממשלה ללכת לסגר מלכתחילה הינה כישלון, ורק גרמה נזק לכלל הציבור ולמשק.
כתוצאה מכך מי שנחשף לכתבה עלול לגבש דעה שלילית לגבי החלטות הממשלה הנוכחיות והעתידיות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרופ' ערן סגל, ממכון ויצמן למדע, שוחח הבוקר (רביעי) עם גולן יוכפז וענת דוידוב ב-103FM ובו סיפר על המאמצים למציאת חיסון לנגיף הקורונה. בתחילת השיחה, הסביר כי קשה לדעת מתי בדיוק יהיה החיסון, אך ציין כי קצב ההתקדמות של הפיתוח הוא מהיר. הוא התייחס גם למתווה של סגר, ואמר כי "סגר זה כישלון, להגיע לנקודה שצריך להפעיל את הפטיש הזה, בעיניי זה כישלון ויש לזה כל מיני סיבות".

אתה שומע את פריד ספרוב, אחד הנסיינים, לו אתה היית במקום הזה, היית מתנדב לשמש שפן ניסיונות כזה?
"כן. זה נכון שאם תסתכלו על כל הניסויים שהחברות עושות, אז מדי פעם יש איזה ניסוי אחד או שניים שהופסקו בגלל בן אדם אחד או שניים שהיו לו תופעות לוואי כאלה ואחרות".

שמסבירים לנו שזה לא בהכרח דבר רע.
"יש חיסונים כאלה שעובדים ללא תופעות לוואי או עם הרבה פחות תופעות לוואי, אבל גם קשה לדעת. כשנותנים את זה לכל כך הרבה אנשים ולחלקם יש תופעות לוואי, זו לא תמיד תוצאה ישירה של החיסון, אלה אירועים יחסית נדירים. בעיקרון בטוח לקחת את החיסונים, השאלה היא עד כמה הם יהיו יעילים. אני חושב שאנחנו צפויים לראות את החיסונים הראשונים שיוצאים, תהיה להם כנראה יעילות מסוימת שתלך ותשתפר ככל שיבינו יותר".

בעניין היעילות של החיסון, לכמה זמן זה יספיק? מה יקרה אם תהיינה מוטציות של הנגיף הזה? כל זה עדיין לא ברור לנו, נכון?
"נכון, למשל יש דיווחים על אנשים שנדבקו והחלימו מהקורונה, וכמובן פיתחו נוגדנים, אז אצל חלקם, הנוגדנים האלה הולכים ופוחתים עם הזמן, ולכן תיתכנה גם הדבקות שניות, אנחנו שומעים על זה כבר דיווחים".

פחות או יותר אחרי חצי שנה, נכון?
"כן, אבל צריך לומר שדווקא כשנותנים בתהליך של חיסון, יש דיווחים שהחיסון יכול לייצר אפילו רמת נוגדנים יותר גבוהה משמעותית מזאת שהאדם מייצר באופן טבעי כשהוא מחלים מקורונה. לכן, הירידה שאנחנו רואים בנוגדנים אצל אדם שהחלים, לא בטוח שזה מה שיקרה כשייתנו את החיסון, יכול להיות שהיעילות שלו אפילו תהיה גבוהה יותר".

שזה בסוף כמו שפעת. כל שנה יש מוטציות ואנחנו הולכים לקבל חיסון.
"כן, אז המוטציות זו סוגייה קצת שונה. כרגע המוטציות שנספוג בקורונה, המחשבה היא שהן לא ישפיעו על הרוב המוחלט של החיסונים שניתנים, אבל כמובן אין לדעת עדיין, השפעת עוברת יותר מוטציות מהקורונה".

לגמרי, אבל זה בכלל לא נורא לקבל חיסון פעם בשנה. אם זה המצב, אז שיהיה חיסון ונקבל אותו פעם בשנה.
"גם זה נכון. ברגע שיהיה חיסון יעיל, אפילו אם הוא לא יהיה יעיל במאת האחוזים, זה יוריד את הקורונה לרמה של וירוס שהוא ברמה של שפעת או פחות, אז אנחנו נוכל לחזור לחיים נורמליים".

מבחינת הישראלים, שמענו קודם את פריד, אנחנו לא בקו הראשון של המתקדמים לקראת חיסון, נכון?
"נכון, 11 חברות כבר נמצאות בשלב השלישי, אנחנו בשלבים הרבה יותר ראשוניים, זה נכון. אבל בסופו של דבר לעולם זה מצוין וגם לישראל".

בוא נדבר על היציאה מהסגר, עד כמה אתה מופתע מהתוצאות המהירות של הירידה. מהבוקר קיבלנו 1,165 מאומתים, זה הולך ויורד, אנחנו כבר באחוזים בודדים.
"כן, צריך לומר, הירידה כאן בישראל היא מאוד חדה. ישראל היא המדינה הראשונה שהלכה לצעד של סגר שני, ואנחנו רואים שהירידה יותר חדה מאשר הסגר הראשון, זה מפתיע".

שאגב, במאמר מוסגר, סגר הוא לא איזו הצלחה גדולה.
"בדיוק, אני שמח שאמרת. סגר זה כישלון, להגיע לנקודה שצריך להפעיל את הפטיש הזה, בעיניי זה כישלון ויש לזה כל מיני סיבות. יש הרבה מדינות שהתמודדו עם הנגיף בלי להגיע לסגר והתמודדו איתו בצורה יותר טובה. גם רואים בתוצאות, בסופו של דבר שגם במצב הכלכלי, המדינות האלה במצב יותר טוב. סגר הוא כלי שעובד, אבל היעילות שבה הסגר השני עבד באמת מפתיעה אותנו, כי כולנו יודעים שההקפדה על ההנחיות יותר נמוכה, וגם אפילו בהוראות שלו, הוא לא היה הדוק".

אז איך אתה מסביר את זה?
"אנחנו לא יודעים בדיוק, אבל אני חושב שזה שתי סיבות עיקריות - אחת זה מסכות, שהיום הרבה יותר מקפידים עליהן מאשר בסגר הראשון".

ובגל הראשון, רק פחות או יותר באמצע הגל הראשון החליטו סופית שכדאי לשים מסכות.
"נכון, אז אני חושב שזה פקטור מאוד משמעותי, והדבר השני הוא שיש מן המשותף בשני הסגרים, וכנראה שהפעילויות האלה שהן סגירת למעשה רוב הפעילויות שבהן יש התקהלויות במקומות סגורים, זה כולל בתי ספר, בתי כנסת".

שמענו אתמול גורם ממשרד הבריאות שאומר שהם צופים שעוד 10 ימים תהיה עלייה בתחלואה, אתה רואה את זה בגרפים שלך?
"כרגע אנחנו לא רואים את זה, אבל צריך לזכור שכמו שכשמתחילים סגר אז למשך שבוע-שבועיים ממשיכים להיות בעלייה, ככה כשיוצאים מסגר ויש מגמה של ירידה בתחלואה, נמשיך להיות בירידה לפחות בשבוע-עשרה ימים אחרי שאנחנו יוצאים מהסגר. אז באמת תישאל השאלה - ובגלל זה צריך גם להמתין שבועיים בין כל צעד וצעד - האם ההקלות שעשינו - שללא ספק יגבירו את ההדבקות, לעומת מה שהיה בזמן הסגר - האם העלייה שאנחנו נראה תהיה בסופו של דבר יותר גדולה מהמשך הירידה?"

סגל הוסיף: "צריך לומר, כרגע מקדם ההדבקה הוא מאוד נמוך, אנחנו על מקדם הדבקה של 0.65. גם אם עכשיו תהיה עלייה במקדם ההדבקה, אבל הוא עדיין הוא יהיה משמעותית נמוך מ-1, זה אומר שאנחנו עדיין נמשיך להיות במגמה של ירידה, אולי בקצב יותר נמוך, אבל אם זה יהיה המצב, אפשר יהיה ללכת לשלב ההקלות הבא. אם זה לא יהיה המצב, אז אני חושב שזה אחד הלקחים הכי משמעותיים, לנהג את כל האירוע על פי מקדם ההדבקה. על פי - האם אנחנו במגמה של התכווצות או התפשטות, אם נהיה בהתפשטות, צריך לקחת אחורה ולבחון ולהבין מה פתחנו שגרם להמשך ההתפשטות".

# data[].attributes.attachment_link.title
"נחזור לחיים נורמליים": פרופ' ערן סגל מעניק תקווה לגבי החיסון לקורונה

# data[].attributes.attachment_link.description
פרופ' ערן סגל , ממכון ויצמן למדע, שוחח הבוקר (רביעי) עם גולן יוכפז וענת דוידוב ב-103FM ובו סיפר על המאמצים למציאת חיסון לנגיף הקורונה. בתחילת השיחה, הסביר כי קשה לדעת מתי בדיוק יהיה החיסון, אך ציין כי קצב ההתקדמות של הפיתוח הוא מהיר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"הפוטנציאל הכלכלי של הסכם השלום עם איחוד האמירויות הוא גדול מאוד", אומר בראיון ל"מעריב", אריה ויסמן, הבעלים והמנכ"ל המשותף של קבוצת ויסמן, חברת רהיטים ותיקה שנוסדה לפני 88 שנה בירושלים. "באבו דאבי ובדובאי יש תנופת בנייה. הם זקוקים, בין היתר רהיטים ועוד. אני חושב שגם התעשיות הסולאריות יוכלו ליהנות מכך. ישראל חזקה מאוד מאוד בקולטי שמש ויכולים לתת שם מענה להרבה מאוד בניינים וגם בתים פרטיים כדי לנצל את השמש".

ויסמן תיאר איך הרומן העסקי שלו עם מדינות ערב, כולל איחוד האמירויות, החל עוד לפני כמה שנים ועד כמה הסכם השלום יעשה את החיים קלים יותר לאנשי עסקים: "הצגנו בדובאי בתערוכת רהיטים כבר לפני שש שנים, בשיתוף חברה מהונג-קונג. לא הייתה אז הצלחה גדולה, כי גם לא היינו מוכנים. נפרדנו מאותה חברה ופתחנו חברה בינלאומית בשם קבוצת ויסמן, ומזה שנה אני מחפש את הדרך למכור במדינות ערב, בעיקר פינות אוכל, כיוון שאנו מומחים בינלאומיים בתחום של פינות אוכל שאפשר לפתוח אותן עד ל-6 מטר אורך, כך שיקבלו עד 24 איש, כך שזה טוב למשפחות מרובות ילדים.

"באמצעות החברה הבינלאומית החלנו למכור רהיטים בעולם. למשל, מוכרים הרבה רהיטים מטורקיה לאוקראינה, מוכרים קצת מגרמניה לליטא, מוכרים מספרד למוזמביק ועוד כמה דברים מעניינים, והחלטנו להתרכז במדינות ערב. התחיל רומן שלנו עם חברה שמארגנת את התערוכות עם חברה שמארגנת את התערוכות בריאד, ערב הסעודית והן בדובאי.

ממש לפני כשבועיים התחלנו לדבר בצורה רצינית יותר וניהלתי כמה שיחות עם המארגנים. עכשיו, כשנתניהו הודיעו על הסכם השלום עם האמירויות, זה יותר נחמד וקל, כי כל הזמן חששנו להופיע בפרונט כישראלים, בגלל זה פתחנו חברה בחו"ל שאין לה קשר לישראל.

גם לאחי וגם לי יש דרכונים זרים, כך שאין לנו בעיה להיכנס למדינות ערב. אנחנו פועלים מספר שנים באינדונזיה, במלזיה, מדינות שישראלים לא יכולים להיכנס אליהם. אנחנו מקווים שנוכל במאי בשנה הבאה להופיע בתערוכה בדובאי ואנחנו עכשיו בודקים אם יש עוד שותפים ישראלים שרוצים להצטרף ואם מכון היצוא יוכל לעשות דוכן ישראלי בדובאי.

"הפוטנציאל הכלכלי בתעשייה גדול מאוד כי אין באיחוד האמירויות תעשיית עץ, לא גדלים עצים, הרוב מדברי. כך שרוב הרהיטים במדינות המפרץ, החלק הארי מגיע מייבוא מארה"ב, אירופה, סין, אינדונזיה ומלזיה, ויטנאם ועוד - כך שאין שום סיבה שחברה ישראלית לא תציג בדובאי.

אנחנו לא מייצרים אמנם בישראל, אנחנו מייצרים ב-14 מדינות עם 64 בתי חרושת, כאשר כל הפיתוח הוא ישראלי. מדובר בספות, שולחנות אוכל וכיסאות. הייצור לא בישראל כיוון ששכר העבודה בחו"ל נמוך יותר. בישראל רמות שכר המינימום עם ההוצאות הסוציאליות של המעביד כיום מגיעות ל-2,000 דולר הוצאה על עובד. כאשר אנחנו עובדים במדינות כמו פולין, ליטא, בולגריה ועוד - ששם העלות למעביד היא 400-500 דולר לחודש. זה היתרון של שכר עבודה סביר עם תכנון ישראלי".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איחוד האמירויות

# data[].attributes.attachment_link.title
רווח ישראלי: "הפוטנציאל הכלכלי של הסכם שלום עם האמירויות גדול מאד"

# data[].attributes.attachment_link.description
"הפוטנציאל הכלכלי של הסכם השלום עם איחוד האמירויות הוא גדול מאוד", אומר בראיון ל"מעריב", אריה ויסמן, הבעלים והמנכ"ל המשותף של קבוצת ויסמן, חברת רהיטים ותיקה שנוסדה לפני 88 שנה בירושלים. "באבו דאבי ובדובאי יש תנופת בנייה. הם זקוקים, בין היתר רהיטים ועוד. אני חושב שגם התעשיות הסולאריות יוכלו ליהנות מכך.

# data[].attributes.headline
הסיקור מראה שהוא כאילו טוב לישראלים אבל בעצם מי שמרוויח מזה זה אנשי העסקים הישראלים , והאזרחים מפסידים מזה כי אנחנו מפסידים מקומות עבודה כי פותחים מפעלים במקומות שהם לא בארץ. וכך זה מתבטא מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית. 

# data[].attributes.subject
הסיקור מראה שהוא כאילו טוב לישראלים אבל בעצם מי שמרוויח מזה זה אנשי העסקים הישראלים , והאזרחים מפסידים מזה כי אנחנו מפסידים מקומות עבודה כי פותחים מפעלים במקומות שהם לא בארץ. וכך זה מתבטא מנקודת מבט ניאו מרקסיסטית. 

# data[].attributes.headline
קורן, גילה וישראל 

# data[].attributes.subject
קורן, גילה וישראל 

# data[].attributes.body
https://www.maariv.co.il/news/politics/Article-787192