# data[].attributes.body
Hur gör man om man vill möjliggöra för co-creation även utanför Almendalen? Om man vill att processen skulle kunna användas i många olika sammanhang för att skapa ett värde som annars inte skulle kunna vara möjligt?

# data[].attributes.body
Planarkitekterna ska planera utvecklingen av Drottninghög. Men vad händer när de tar barnen på Drottninghögsskolan till hjälp?

# data[].attributes.headline
Det största problemet under Almedalsveckan

# data[].attributes.subject
Det största problemet under Almedalsveckan

# data[].attributes.body
Det största problemet under Almedalsveckan kommer att vara ett tankefel...

# data[].attributes.body
Almedalen ska vara demokratins arena. Men när det pratas bostadspolitik och stadsutveckling är det ett perspektiv som saknas.

Över 300 seminarier handlar om #bopol i någon bemärkelse, men vilka intressen finns representerade i panelerna?

Vi har tittat och räknat och resultatet skrämmer ur ett demokratiskt perspektiv.

# data[].attributes.body
En utvecklad text om hur vi resonerar runt co-creation.

# data[].attributes.body
Det är enkelt att skapa inlägg. Antingen bara dubbelklickar du var som helst och börjar skriva. Eller så loggar du in först - och då kan du redigera dina inlägg efteråt. Du kan också lägga till länka, ladda upp bilder, filmer och öht rocka loss efter behov och förmåga ;)
(BTW, klappvägg är ett gammalt redaktionellt sätt att planera upp tidningen. Vanligtvis mer analogt än så här - i det här fallet är det ett arbetsredskap som vi använder innan vi börjar skapa innehåll för http://almedalsbladet.se)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitala kanaler, och sociala medier i synnerhet, fyller våra liv med olika flöden av information. Vi scrollar upp och scrollar ner. Nyheter, insyn i vänner och bekantas liv, marknadsföring av produkter och tjänster samt en hel del samhällsinformation fyller våra mobiler, datorer och paddor varje dag. Och fort går det. Så, hur digital är du egentligen? Tycker du det är lite läskigt, eller omfamnar du möjligheterna? Och vad förväntar du dig att vi som offentlig aktör gör för att bidra till ditt flöde?

Vi blir nämligen allt fler som använder sociala medier, halva Sveriges befolkning är på Facebook varje dag. Allt fler, inte minst äldre, har upptäckt detta smörgåsbord av möjligheter att dela med sig av allt ifrån foton på barn, barnbarn och husdjur till inlägg i samhällsdebatten och köp- och säljannonser. Ungdomarna satsar mest på Snapchat och Instagram medan politiker, PR-folk och organisationer använder gärna Twitter. Många använder kanalerna till olika ändamål; jobb, familj, kontakt med gamla vänner etc. Här finns något för de allra flesta!

Samtidigt som detta pågår hör vi hela tiden ordet digitalisering nämnas. Överallt pratas det om digitalisering. Hur vi måste förstå det som händer i samhället och ta tillvara dessa fantastiska möjligheter. Det ställer höga krav på oss dom tjänstepersoner inom svenska kommuner och landsting/regioner.

Mitt huvudansvar på kommunikationsavdelningen i Helsingborgs stad går ut på att kommunicera och jobba med dialog och varumärkesbyggande i sociala medier. Att använda digitala möjligheter till att nå ut till fler, och snabbare. På ett privat företag hade jag kanske kallats community manager eller digital media manager. Vem vet? Men det viktiga är inte våra titlar eller vilka plattformar vi använder oss av. Det viktiga är vad vi gör med dem, och ännu viktigare är varför vi som organisation använder dem.

Helsingborg blev Sveriges IT-kommun 2015. Inför nästa utdelning av utmärkelsen, 2017, tror jag inte att kraven på digitalisering av kommuner kommer minska. Tvärtom. Invånarna förväntar sig allt mer och ställer högre och högre krav. Med all rätt! Under Almedalen har digitalisering varit ett trendande ord och många seminarier har berört just det temat. Helsingborg stad anordnade ett seminarium om just vad som krävs av Sveriges nästa IT-kommun. Cirka 140 förslag kom in på punkter till en gemensam checklista för vad som behövs. Själv funderar jag mycket kring 100 % papperslöst, kring smidiga sätt att hantera vardagen och så klart alla de möjligheter för våra invånare som digitalisering erbjuder. I skolan, inom äldreomsorgen och inom sociala verksamheter.

Vi är en offentlig aktör som finansieras av skattepengar. Våra uppdragsgivare - de vi jobbar för - är de som lever och verkar i Helsingborg. De har rätt till digitaliseringen! Med det syftar jag både på hur vi i vår kommunikation måste vara aktiva i kanaler där vi faktiskt möter dem, och att vi ska använda digitala möjligheter för att kunna erbjuda dem bästa tänkbara kommunala service.

Tillsammans med engagerade invånare och företag utvecklar vi platsen Helsingborg. De digitala möjligheterna är enorma och vi tjänstepersoner försöker omfamna dem på alla sätt vi kan. Även när det är lite läskigt. Det handlar ofta om oprövad mark och om att våga gå före i ledet.

Det finns mycket vi kan göra som gynnar helsingborgarna. Och det vi kan göra kan alla andra kommuner också göra. Vi kan dessutom dela med oss av det vi lär oss längs vägen och stötta varandra. Det blir ofta både bättre och billigare. Men det gäller att vi vågar vara digitala, inte bara att vi pratar om digitalisering och att vi måste hänga med i utvecklingen. Det räcker inte. Så, hur digital tänker du vara 2017?

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitala kanaler, och sociala medier i synnerhet, fyller våra liv med olika flöden av information. Vi scrollar upp och scrollar ner. Nyheter, insyn i vänner och bekantas liv, marknadsföring av produkter och tjänster samt en hel del samhällsinformation fyller våra mobiler, datorer och paddor varje dag. Och fort går det.