# data[].attributes.body
	Juuri tällä hetkellä ei vierailut onnistu koronaepidemian johdosta.

# data[].attributes.body
Aikapula, sillä ohjattavia on ainakin minulla tosi paljon ja aika ei yksinkertaisesti riitä yksilötapaamisiin ja motivoimaan arkaa ja hiljaista opiskelijaa riittävästi. Useimmiten näiden haastavien opiskelijoitten itsetunto on aika alhaalla ja lukuisien epäonnistumisien vuoksi yrittäminen ja urasuunnittelu ovat heille tosi kauaskantoisia asioita. Useimmille kun on kaikista tärkeintä vaan selviytyä päivästä toiseen kunnialla ja saada se kaikkien patistama päättötodistus käteen. Silloin kun minä aloitin Kpedussa opona, olivat opinto-ohjauksen keskeisimmät tavoitteet: "Opiskelija hakee opolta aikaa, huomiota ja kunnioitusta." Tänä päivänä ohjattavia opiskelijoita on jokaisella niin paljon, ettei aika yksinkertaisesti riitä opiskelijan todelliseen kohtaamisen ja sen tärkeys meillä Kpedu:ssa on se suurin haaste ainakin minun näkövinkkelistä katsoen.

# data[].attributes.body
Että saadaan työssäoppimispaikat kaikille. Paljon se riippuu myös opiskelijan omasta motivaatiosta, aktiivisuudesta sekä valmiudesta ottamaan haasteita vastaan.

# data[].attributes.body
Valintakokeiden liian matala soveltamisaste niin jatkuvan haun kuin yhteishaun osalta.

# data[].attributes.body
Näkymätön näkyväksi, asiat konkreettisiksi ja käytännönläheisiksi.

# data[].attributes.body
Opiskelijoilla on paljon tietoa, taitoa ja valmiuksia, mutta osa ei edelleenkään osaa tuoda omia vahvuuksia esiin tai ymmärrä, että miten esim. jokin harrastus voisi auttaa uralla. Monella on myös suppeahko kuva siitä, että mihin kaikkeen voisi työllistyä. Myös rohkeutta tarttua uusiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin puuttuu. Ei välttämättä myöskään osata nähdä tarpeeksi yrittäjyyttä yhtenä uramahdollisuutena tai ymmärretä kolmannen sektorin työpaikkojen olemassaoloa.

# data[].attributes.body
Jos miettii kv-polkua niin ennakkoluulot, lähinnä opettajissa. Ajatellaan, että nuori ei pärjää maailmalla, koska on tunnilla ollut niin tai näin. Yleensä käy toisin; matikan tunnilla huonosti mukana ollut tekeekin ulkomailla hienosti onnistuneen jakson (mielekästä tekemistä, usko itseensä jne)! Kun pystyttäisiinkin tarjoamaan jokaiselle juuri sopivat polut. SOFT SKILLS on osa-alue, jota ei saisi missään kohti ohjausta ja opetusta unohtaa...

# data[].attributes.body
Ajan puute yksilöllisen kehíttymisen seurantaan. Lykätään liian nopeasti työelämään..

# data[].attributes.body
Opiskelijat olisi varmasti hyvä entistä enemmän saada kiinnittymään omaan alaansa opintojen aikana mikä lisäisi opiskelumotivaatiota tai toisaalta herättäisi tilanteeseen josko on tarvis pohtia jotakin muuta sopivampaa alaa. Haen tässä ammattitietoisuuden, -ylpeydenkin kasvua jotka vahvistuvat opintojen myötä. Valmistumisen jälkeen ammatti-identiteetin verso puskee eteenpäin - töihin / opiskelemaan.

# data[].attributes.body
Sopivan paikan löytyminen erityistä tukea tarvitseville.

# data[].attributes.body
vaitio-olovelvollisuus muiden yritysten asioista, jos ei ole selvää tilausta heiltä itseltään

# data[].attributes.body
Vaikea työllisyystilanne/opiskelijoiden opiskelu/työmotivaatio siellä jossain..vapaa kasvatus(tietokone ja kännykkä maailma,työ ei kiinnosta,ei halua..) ja nykypäivän ammattikoulu,se pitäisi olla niinkuin se oli ennen...koulua joka päivä,ei etä opiskelua vaan lähiopetusta 8.00-15.30 .Koulua puolitoista vuotta ja viimeinen puoli vuotta työharjoittelua,näin saadaan oppilaita nopeammin työelämään ja poissaolo tunnit korvattava.... Nykypäivän opiskelijalla ei ole vastuun tuntoa,ei välitetä..päässet liian helpolla

# data[].attributes.body
Kirjavat käytännöt uraohjauksessa eri aloilla.

# data[].attributes.body
Osa opiskelijoista ei osaa itsenäistyä kodin piiristä. Tykkäävät jäädä kotinurkkiin, vaikka töitä löytyisi vähän kauempaa. Muuten haasteet ovat tavanomaisia nuorten ohjaamiseen liittyviä haasteita.

# data[].attributes.body
Jatkuvasti vähenevä lähiopetus.

# data[].attributes.body
Oppilaitoksen toiminta keskittyy liiaksi opintojen läpiviemiseen ja loppuunsaattamisen. Uraohjaukseen ja työllistymiseen liittyvät asiat ovat sen rinnalla lapsenkengissä. Eli tarvitaan resursseja ja uudenlaista katsantokantaa.

# data[].attributes.body
Olen kuullut, että opiskelijoiden osaaminen ei ole usein riittävällä tasolla, kun he valmistuvat oppilaitoksesta. Joskus se on ihan teoriatason osaamispuutetta ja joskus käytännön työskentely ei onnistu toivotulla tavalla. Vaatii työnantajalta paljon ohjausta. Myös työmotivaatiossa on usein paljon parannettavaa.

# data[].attributes.body
Meidän alalla ylikouluttaminen ja koko valtakunnassa on kuulemma sama ongelma. Alan kattojärjestöiltä tuli taannoin jotain faktoja tähän liittyen. Koko valtakunnassa ei avaudu työpaikkoja lähellekään sitä määrää mitä alalle koulutetaan. Meidän oppilaiden työllistymis-% on varmaan aika hyvä mutta pieni osa työllistyy uratavoitteisesti alalle.

# data[].attributes.body
Joidenkin opiskelijoiden erilaiset henkilökohtaiset haasteet ja motivaation puute miettiä omaa tulevaisuutta ja uraansa. Osa menee sieltä missä aita on matalin ja tekevät vain kun on pakko jotain tehdä.

# data[].attributes.body
Opettajilla liian vähän resursseja toimintaan. Pikaiset tapaamiset työssäoppijoiden luona. Opiskelijoiden laatu on osittain liian heikko vaikea löytää työtehtäviä, joissa he pärjäisivät.

# data[].attributes.body
Niitä opiskelijoita jotka ovat itse passiivisia työllistymiseen on todella työläs auttaa. Heille toivoisin ns. yhden luukun periaatetta mihin voisi ohjata jotta itse voisi keskittyä niihin aktiivisiin ja auttaa heitä. Usein kun näillä passiivisilla opiskelijoilla on muitakin ongelmia.

# data[].attributes.body
Uraohjaukseen kaivattaisiin yhtenäisempää menettelyä läpi koko organisaation, ja vielä tiiviimpää toimivaa prosessia opettajien ja tukiprosesseissa toimivien ihmisten välille. Laajemmassa kuvassa meiltä puuttuu ennakointikykyä huomata ne alat, joilla lähitulevaisuudessa tarvitaan aiempaa enemmän työntekijöitä. Reagointi pitäisi tapahtua pari vuotta ennakoiden, ja tätä ei tapahdu nyt. Sitten kun tarve työntekijöille (ja myös uraohjaukselle ko. alalle) realisoituu, ollaan jo myöhässä.

# data[].attributes.body
Yllättävän monella opiskelijalla on vaikeuksia arjessa / psyykkisessä jaksamisessa esim. sosiaalisten tilanteiden haasteet.

# data[].attributes.headline
Suurimmat haasteet uraohjauksen ja työllistymiseen liittyen?

# data[].attributes.subject
Suurimmat haasteet uraohjauksen ja työllistymiseen liittyen?

# data[].attributes.body
Uraohjauksellinen näkökulma tulee esiin siinä, kun pohditaan, millaista paikkaa opiskelijalle etsimme ja millaisiin työtehtväviin hän toivoo pääsevänsä.

# data[].attributes.body
Oman urasuunnittelun päiväkirja osaksi Opiskelu- ja urasuunnitteluvalmiudet ytoa, johon opiskelija voisi pitkin opintoja kirjata havaintoja ja kokemuksia työelämästä ja erilaisista kohtaamisista työnantajien kanssa, rekrytapahtumista,  ja jatko-opintoinfoista (päiväkirja voisi olla kirjoitetussa ja/tai kuvitetussa muodossa) ja sen voisi jakaa sekä opinto-ohjaajalle että vastuuohjaajalle jotka voisivat tarpeen mukaan käydä sitä lukemassa ja väliajoin kommentoimassa  ja nostaa asioita tarvittaessa myös hoks-keskusteluun.

# data[].attributes.body
Opiskelijat tarvitsevat vielä enemmän kokemuksia erilaisista työyhteisöistä. (ja töistä)

# data[].attributes.body
Vierailut yrityksiin ja yritysten esittelyvierailut koululle.

# data[].attributes.body
Yksilöohjauksessa kahden kesken, silloin kun ei ole muita kuuntelemassa ja ehkä myös nauramassa minun orastaville ja salaisissa haaveissa oleville unelmille, ideoille ja tavoitteille. Uskalletaan sanoa unelmat eka kertaa ihan ääneen ja jopa opolle, mitä minä oikeasti haaveilen ja tavoittelen." Näin minun opiskelijat ovat tämän minulle useasti kertoneet.

# data[].attributes.body
Henkilökohtaistaminen opinnoissa tehdään hyvin. Opiskelijan oma kiinnostus ja vahvuudet esiin ja kaikki nämä saa esiin parhaiten jos tuntee hyvin opiskelijan ja hänelle on riittävästi aikaa.

# data[].attributes.body
Valintakokeet, monipuoliset soveltuvuustestit, sisältäen sekä kognitiivisia että kinesteettisiä tehtäviä.

# data[].attributes.body
Opiskelijat tekevät päätöksiä lyhyellä perspektiivillä ja tarvitsevat hyvinkin konkreettista tietoa sen tueksi. Yrityksiä enemmän vierailemaan oppilaitoksessamme, oppitunneillamme ja kertomaan ihan oikeasti mitä heidän alansa työskentely tarkoittaa, mitä siellä tehdään joka päivä jne.

# data[].attributes.body
Valmistuneet opiskelijat urakummeiksi, yrityskummipaikat, yrityksistä mentoreita tai työpaikkakummeja. Kokoontumisia voisi olla livenä ja esim. Teamsin kautta esim. muutamia kertoja lukuvuoden aikana. Uraohjauksen pelillistäminen esim. pakohuonetyyppisenä. Uraohjaus ja liikkuva opiskelu-teemat yhdessä esim. urapolkusuunnistusta tms. liittyen esim. johonkin Kpedun tapahtumaan

# data[].attributes.body
1. opiskelijan kanssa käydään rauhassa lävitse hänen uratoiveensa sekä mahdollisuudet sen toteuttamiseen, ei vain pelkkää HOKSin täyttämistä. Palataan tähän ajoittain. Apuna voi käyttää erilaiset testit (vahduudet, kehittämiskohteet). Huomioidaan opiskelijoiden eri tavat oppia.
2. Annetaan opiskelijalle hyvät valmiudet lähteä työelämään (työelämän pelisäännöt ovat hallussa, tuetaan opiskelijaa työpaikkoja hakiessa, varsinkin nuoria jotka lähtevät ensi kertaa sekä ammatillinen osaaminen sillä tasolla että voi mennä töihin). --> osaamistestit, työelämään lähtötestit ?!?
3. Työpaikan löytyessä, ollaan yhteydessä työpaikkaan ja seurataan työelämässä oppimisen kulkua. Reagoidaan heti heti, jos kaikki ei sujukaan. Yhteistyö työpaikan kanssa on luontevaa ja suunnitellaan yhteistyötä. Mitä paremmin on saatu koulusta pohjaa työelämään, sitä paremmat mahdollisuudet on myös työllistyä jatkossa.

# data[].attributes.body
Netissä, esim. ThingLink kuvana olisi Kpedun opiskelijan polku. Hahmo, joka kävelee reppu selässä. Hänellä on valittavanaan erilaisia reittejä, joista avautuu aina lisäinfoa. Esim. KV-polku klik. Sieltä alta paljastuu kaikki eri vaihtoehdot, joita hän kv-polulla voi tehdä; valinnaiset kieliopinnot, ulkomaan top-jakso, kv-tutorkoulutus jne... Samalla lailla voisi olla valittavana joku ammatti, esim. talonrakentaja. Klik. Sieltä aukeaa talonrakentajan polku Kpedussa ja tärkeä: polun jatkomahikset Kpedun jälkeen: työelämä: millaisia töitä, mitä firmoja / jatko-opinnot / muu kuten armeija

# data[].attributes.body
Yksi hyvä malli on esim. messujen kautta saada työnhakijat (nuoret) ja työnantajat kohtaamaan toisensa vieläpä niin että työnhakijalle kristallisoituu mahdollisimman hyvin, mitä on tarjolla - mihin omalla koulutuksella ja omilla lähtökohdilla (intressit ja taipumukset) voi päästä. Tätähän kohtaamisen periaatetta on sovellettu myös työmarkkinatori-sivustossa joka on tulossa te-palvelut -sivuston tilalle. Kun puhutaan urasuunnittelusta, mielessä käväisee Saksan kehuttu opso-malli ja toisaalta Ruotsin gymnasieskolan jossa ei vedetä rajaa ammatillisen ja yleissivistävän välille vaan valinnaisuus on suurta - nuo ovat vain Suomen koulujärjestelmästä jonkin matkan päässä. Hyvä näin.

# data[].attributes.body
Jos saisi sellaisen combon työkalusta, joka sisältäisi testitulokset seuraavasti: omat taipumukset, hahmottaminen, vuorovaikutustaidot + ammatillisen osaamisen testaus ammattitaitovaatimuksilla (osaamiskartoitus työn näkökulmasta) + oman tekemisen visiointi ja hyvinvoinnin tavoitteet tulevaisuudelle

# data[].attributes.body
Kaikki haaveilevat siitä omasta alastaan, mutta onko se kuitenkaan sitten oikea...opiskelijalla pitäisi olla parempi mahdollisuus nopeampaan alan vaihtoon opiskeluaikana, jos huomaa,että tämä ala ei ollutkaan minun, on raskasta ja rankkaa opiskella semmoiseen, mikä ei kiinnosta/ halua...ehkä olisi hyvä päästä tutustumaan jo varhaisessa vaiheessa omaan unelma/haavetyöhön, jolloin näkisi, työharjoittelua ?

# data[].attributes.body
Kaikille opiskelijoille yhteinen "uraohjauksen käsikirja", jossa kerrottaisiin havainnollisesti työn etsimisestä ja työnhausta, oman osaamisen esittämisestä ja markkinoinnista, ammatillisen identiteetin löytämisestä ja jne.

# data[].attributes.body
Mahdollisemman hyvä opetus alan työtehtäviin.

# data[].attributes.body
Henkilöstövuokrausyrityksien mahdollisuuksia kannattaa hyödyntää. Ja myös työllistymisvalmiuksia parantava ohjaava koulutus kaikille niille, jotka eivät löydä työtä tai työssäoppimispaikkaa. Tällaista koulutusta on ollut tarjolla maahanmuuttajataustaisille. Tämä voisi ajoittua huhti- kesäkuulle lähellä valmistumista oleville.

# data[].attributes.body
Opiskelijat napataan kiinni opintojen aikana ja selvitetään yksilöllinen tarve työllistymispolkujen tukemiseen ja urasuunnittelun ohjaamiseen. Ohjausta ja tukea tarjotaan riittävästi ja systemaattisesti.

# data[].attributes.body
"Työ tekijäänsä opettaa". Riittävän teoriatiedon jälkeen pitäisi olla paljon käytännön työelämän harjoittelua. Erilaisten työtehtävien läpi käymistä ja työelämän perusasioiden juurruttamista opiskelijoihin. "Kisälli-oppipoika"-systeemi on aina ollut todella tehokas toimintamalli. Resursseja tähän toimintaan tulisi olla riittävästi. Opiskelijan itsenäinen opiskelijapolku tulisi mahdollistaa joustavammalla opetusmallilla eli nopeammin eteneville tulisi luoda konkreettisemmat mahdollisuudet edetä nopeammin. Liian hidas opetuksen eteneminen tylsistää opiskelijaa. Tiukka linja osaamisen arvioinnissa on tietenkin tärkeää eli oppilaitoksen vastuu osaamisen tasosta tärkeää.

# data[].attributes.body
Tieten paras olisi kun saataisiin itse osallistua oppilaiden valintaprosessiin ja pienentää/tehostaa ryhmäkokoja. Kyllähän se jalka pannaan sinne ovenrakoon to-jaksojen kautta. Pyrkimyksenä, että minun ajatukset ja oppilaan tavoitteet kohtaavat kun pohditaan harjoittelupaikkaa ja usein tämä on poikinut työpaikan.

# data[].attributes.body
Työpaikalla tapahtuva koulutus on hyvää urasuunnittelua varsinkin, jos opiskelija on valmis -ja on mahdollista- kokeilemaan erilaisia työpaikkoja. Myös eri oppilaitosten opiskelijoiden pitämät opiskelijainfot ovat hyviä jatko-opintoja suunnitteleville. Netistä löytyy jos minkälaista tietoa ja videoita kiinnostuneille. Jokin varsinkin nuorille suunnattu mielenkiintoisesti tehty tietokonepeli urasuunnittelusta ja mahdollisista alan työpaikoista voisi olla hyvä, jos semmoisen joku kehittelisi :D.

# data[].attributes.body
Käydään työpaikoilla ja keskustellaan alan yrittäjien kanssa alan toiveista ja kaikesta yleisestä= tiiviit suhteet alan yrittäjiin. Tärkeätä on olla koulun puolesta yhteydessä ja käyttää aikaa yrityksissä, yrittäjät eivät kerkiä tulla koululle. Voisi olla jokin mobiilimalli jolla työnantajat voisivat helposti ottaa yhteyttä kouluun siitä että olisivat kiinnostuneita jos joku koululta voisi ottaa yhteyttä.(alakohtainen)

# data[].attributes.body
Ns. aamupalatilaisuus. Ei vaadi paljon valmisteluja mutta rento keskusteleva ilmapiiri on tuonut paljon hyviä ideoita ja kehityskohteita sekä auttanut opiskelijoita pääsemään töihin, kun ajankohdat ja muut on yhdessä mietitty. Toisaalta myös opiskelijavierailut/ekskursiot tärkeitä jotta opiskelijat tietävät mihin mahdollisesti haluaisivat työllistyä.

# data[].attributes.body
HOKS-keskusteluihin yhdistetty uraohjaus opiskelijan kanssa. Tällöin luonnollisesti henkilön, joka uraohjausta tekee, tulee tuntea laajamittaisesti uramahdollisuudet alalla. Pidän myös järkevänä, että opiskelijoille löytyisi netistä maakunnan työpaikoista nettisivusto, johon yrityksillä ja työnantajilla olisi pääsy, ja he pystyisivät siellä tuomaan kesätyöpaikkoja ja muitakin työpaikkoja esiin. Jotta menettely ei olisi työelämälle liian vaikea, yritykset voisi linkittää omien sivujensa työpaikkailmoitukset suoraan näille sivuille. Sivujen rakenne voisi perustua toimialakohtaiseen jaotteluun.

# data[].attributes.body
Opiskelijat mukaan yrittäjille tarkoitettuihin tapahtumiin ja koulutuksiin (ainakin KPEDUn järjestämiin).

# data[].attributes.body
Alla tiivistetyt vastaukset, joita voit peukuttaa:

# data[].attributes.body
Hoks- keskustelut, ohjaus työpaikalle oppimiseen, yritysten esittelyt omille opiskelijoille.

# data[].attributes.body
Opo-tunneilla ja yksilötapaamisissa heti opintojen alusta alkaen. Muitten uratarinat ovat oiva tapa herätellä opiskelijoita visioimaan omia tavoitteita ja unelmia ja samalla ne laajentaa myös omaakin perspektiiviä. Lisäksi heille täytyy muistuttaa, että sattumakin saattaa jossain välissä puuttua asioitten etenemiseen. Opiskelijoille pitää siksi antaa ohjauksessa runsaasti eväitä reflektointiin, oman toiminnan kriittiseen pohdintaan sekä päämäärätietoiseen työskentelyyn.

# data[].attributes.body
Tarkistan että opiskelijat osallistuvat opinto-ohjaajan pitämille luennoille. Keskustelen opiskelijoiden kanssa hoksaamisen yhteydessä uraohjauksesta; työpaikalla tapahtuva koulutus, kiinnostuksen kohteet, työllistyminen, jatko-opinnot jne.

# data[].attributes.body
Osallistun toisinaan jatkuvan haun ja työvoimapoliittisten ryhmien opiskelijavalintahaastatteluihin ja opiskelijavalintaan. Pidän HOKS-keskustelut opiskelijoilleni, jolloin käydään läpi opiskelijan odotukset.

# data[].attributes.body
Kouluttajalla pitäisi olla käytössä menetelmä, jolla voidaan osoittaa myös yhteishaun kautta tulleet opiskelijat pikaisesti eri koulutusohjelmaan, jos huomataan että edellytyksiä valmistua tai työllistyä opiskeltavalle alalle ei kertakaikkiaan ole.

# data[].attributes.body
Konkreettisten valinnanmahdollisuuksien esille tuominen, esim. muutama vuosi sitten valmistuneiden henkilöiden uratarinoita kunkin toimialan käyttöön.

# data[].attributes.body
Haluaisin tehdä uraohjausta, jossa voin hyödyntää erilaisia toiminnallisia menetelmiä ja välineitä mm. luontoa valokuvausta. Uraohjaus pitäisi olla mielestäni näkyvämpää ja sen toteuttamiseen pitäisi olla enemmän aikaa, jotta opiskelijoiden yksilölliset tarpeet tulisi paremmin huomioiduksi. Lisäksi uraohjaukseen mukaan myös tulevaisuusohjaus. Myös kansainvälisyys tulee ottaa huomioon yhä enemmän.

# data[].attributes.body
kv-tutkinnon osa (valinnainen) käyttöönotto laajemmin > laajentaa mahdollisuuksia työkohteen valintaan ja mahdollistaa kokemuksia siitä millainen oma unelmatyö voisi olla

# data[].attributes.body
TE-palvelujen informaatikot jotka voisivat pitää esitystä valmistumassa oleville. Ja samalla periaatteella työelämän edustajat ovat hyödyllisiä vierailijoita opiskelijoille .

# data[].attributes.body
YTO-opotunteja aikataulutettuna (lukujärjestyksiinkin) niin että ryhmän vastuuohjaaja olisi mukana esim. 2./3./4. YTO-opotunnilla jolloin urasuunnittelun teemaa käsitellään. Vastuuohjaaja ammatillisena ohjaajana toisi lisää pontta kyseiseen teemaan mutta tietysti niin että ennakkoon olisi jo yhdessä - opo ja VO - pohdittu käsiteltäviä asioita.

# data[].attributes.body
Pidän opiskelijoille YTO:n Opiskelu- ja urasuunnitteluvalmiudet opotunteja joissa jaan infoa opojen opotunneille kokoamilla infopaketeilla ja linkkivinkeillä. Ohjaan opiskelijoita lisäksi jatko-opinnoissa ja alanvaihdoissa tarvittaessa. Materiaalit välitetään opiskelijoille myös myöhempää perehtymistä varten.

# data[].attributes.body
Pyrin löytämään opintojen loppuvaiheessa sellaisen top-paikan, johon olisi mahdollists työllistyä ja otan asian esille työpaikkaohjaajan kanssa.

# data[].attributes.body
Autan selkiyttämään opiskelijan nykyistä työtehtävää, siihen liittyvää osaamista ja sen kehittämistä. Joskus neuvon hakemaan töitä eri yrityksistä.

# data[].attributes.body
Enemmän yhteistyötä opettajan, opiskelijan ja ohjaajan kanssa, yhteisiä hetkiä, missä keskustellaan. Opettajat voisivat olla kiinnostuneempia oppilaistaan, mitä kuuluu työkentälle, miten menee ja sama myös opettaja /työelämän edustajan kanssa yhteyttä.

# data[].attributes.body
Ohjaan oman alan työharjoittelijoita ja oppisopimusopiskelijoita.

# data[].attributes.body
Olisi hyvä, jos kaikilla olisi käytössään uraohjauksen "käsikirja", jota käytettäisiin kaikkien opiskelijoiden ohjaamisessa. Näin varmistettaisiin, että opiskelijat saavat tasavertaista uraohjausta.

# data[].attributes.body
Ohjaan vastuuryhmäni opiskelijoita etsimään ja hakemaan töitä sekä esittelemään omaa osaamistaan kirjallisesti ja some-kanavissa. Ohjaan heitä löytämään myös ammatillisen identiteetin opintojen aikana.

# data[].attributes.body
Hoksin yhteydessä keskustelen opiskelijan työhaaveista keskustelu. Mietitään yhdessä keinoja työpaikan etsimiseen. Hyödynnetään työssäoppimisen mahdollisuutta kesätöiden löytämisessä. Samalla katsotaan koulutussopimuksen ja oppisopimuksen mahdollisuus. Keskustelen mahdollisen työnantajan kanssa mahdollisuudesta tarjota työtä opiskelijalle ja tässä yhteydessä taas esitän näitä tuttuja tarjolla olevia mahdollisuuksi. Joskus otan myös TE toimistoon yhteyttä opiskelijan työllistymisen merkeissä.

# data[].attributes.body
Ryhmänvetäjä 1. vuoden opiskelijoille

# data[].attributes.body
Opinto-ja uraohjaustyötä työnhakijoiden, ammatinvaihtajien ja laajan työllisyydenhoidon sidosryhmäverkoston kanssa pitäisi tehdä laajemmin Kpedun omana toimintana (hankerahoituksen sijaan).

# data[].attributes.body
Teen opinto-ja uraohjaustyötä työnhakijoiden, ammatinvaihtajien ja laajan työllisyydenhoidon sidosryhmäverkoston kanssa.

# data[].attributes.body
Työkykyyn liittyvää ohjausta

# data[].attributes.body
Hoksauksen yhteydessä ajatustenvaihtoa + kirjaamista, opo-tunnit, infoan saapuvista koulutusmahdolisuuksista kuten väyläopinnot, to-paikkojen hyödyntäminen uraohjauksessa, oltiin mukana myös yrittäjyyspolku-projektissa mutta ei oikein ottanut tuulta siipien alle nuorten miehenalkujen ajatuksissa

# data[].attributes.body
Opiskelijat hakevat itse työpaikat, joihin menevät opiskelun aikana oppimaan. Osa haluaa kokeilla monenlaisia työpaikkoja ja heitä tuen siinä mahdollisuuksien mukaan.

# data[].attributes.body
Opintojen eri vaiheissa keskusten opiskelijan kanssa ura- ym. suunnitelmista. Järjestämme myös oman alan infon jatko-opinnoista opon infon lisäksi ja tarjotaan väyläopintoja tai muita jatko-opintoihin suunnattuja opintoja heille, jotka ovat niistä kiinnostuneita. Opiskelijat osallistuvat myös tarjolla oleviin tapahtuviin ja messuihin.

# data[].attributes.body
Tärkein tehtävä on löytää opiskelijalle sellainen harjoitteluyritys jossa hänen on mahdollista työllistyä valmistuttua. Tässä on huomioitava opiskelijan kyvyt ja löytää yritys/tehtävä jossa hän suoriutuu mahdollisimman hyvin. Silloin saavutetaan molemminpuolinen hyöty opiskelija/yritys.

# data[].attributes.body
Ohjaan omia opiskelijoita koso ja opso paikkojen löytämisessä ja hakemisessa. Jo pelkästään eri yritysten erilaiset hakukäytänteet pitää ohjeistaa opiskelijoille. Toisaalta tutkinnon perusteiden avaaminen on yhtä tärkeää. Kaikkia tutkinnon osia kun ei voi kaikkialla suorittaa.

# data[].attributes.body
Turhan byrokratian välttäminen. Wilman lomakkeisto ei tue uraohjausta oikealla tavalla, vaan siirtää huomion pois opiskelijasta lomakkeiden täyttämiseen.

# data[].attributes.body
Eri tukiprosesseissa toimivien osittain uraohjauksen kanssa tekemisissä olevien henkilöiden ja opettajien välisen yhteistyön tiivistäminen.

# data[].attributes.body
Koko henkilöstön on ymmärrettävä olevansa osa uraohjausta.

# data[].attributes.headline
MIten uraohjausta pitäisi mielestäsi kehittää?

# data[].attributes.subject
MIten uraohjausta pitäisi mielestäsi kehittää?

# data[].attributes.body
Alla tiivistetyt vastaukset ,joita voit peukuttaa:

# data[].attributes.body
Kerron koulutukseen tulleille eri työpaikkamahdollisuuksista, mitä ko. tutkinto mahdollistaa valtakunnan laajuisesti.

# data[].attributes.body
Työtehtävien vaatimasta ammattitaidosta sekä metataidoista keskustelu opiskelijoiden kanssa. Yrittäjiltä tulevista tiedusteluista vinkkaaminen opiskelijoille opiskelijoille.