# data[].attributes.headline
שומרים הפקד לעירך

# data[].attributes.subject
שומרים הפקד לעירך

# data[].attributes.body
זה אין לתאר תקשיבו טוב:

המשטרה עצרה ערבים "פלסטינים" שהועסקו באמצעות חברות כוח אדם באבטחה (!!!) במוסדות ציבוריים ובבתי חולים ברחבי הארץ.

אני אסביר את זה יותר ברור:

אויב שחדר לישראל בניגוד לחוק ובזהות בדויה, הפך לאבטח אתכם ולשמור עליכם בדיוק מפניהם עצמם!

שבכ? מודיעין??? מישהו?!?

איך לעזאזל מחדל כזה קורה,

ומי יודע איזה טרור הם הספיקו לבצע בזמן הזה?!?

הכל פרוץ.

כי קו ההגנה לעולם ייפרץ.

לא גדרות ולא מחסומים ולא שאר דרעק שאתם מממנים במיליארדים מידי שנה.

רק טרנספר!!!

איילת לאש

# data[].attributes.headline
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו

# data[].attributes.subject
"שבת לעידוד עבודה עברית" - פרשת בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו

# data[].attributes.body
בשבת פרשת "בהר-בחוקותי, כ"ב באייר תשפ"ו, נציין זו השנה השלישית "שבת לעידוד עבודה עברית". זו הזדמנות מעולה לעודד את המהפכה ולקדם אותה.

רבנים, דרשנים, מדריכי תנועות נוער, מורים והורים מוזמנים לשוחח השבת על הנושא, ולעודד צריכת תוצרת יהודית, עסקים עם אחים ואחיות, כי ננצח ביחד מתוך ערבות הדדית.

מומלץ לכבד בעליה לתורה השבת עובדים יהודים ומי שמעסיקים יהודים.

פנו עכשיו לגבאים ולרכזי קהילה ובקשו שיצטרפו למיזם.

מיזם זה מוקדש לזכר קדושי שמחת תורה תשפ"ד ומלחמות ישראל.

מוזמנים להוסיף באתר זה על קהילות שבהן ידרשו בעד עבודה עברית בשבת זו.

מוזמנים להוסיף באתר זה עוד רעיונות לפעילויות ויוזמות שיוכלו להשתלב ב"שבת עבודה עברית".

# data[].attributes.body
תיזהרו.. קודם ירקו בגלידות פלדמן, היה גם להב סכין יפנית שהסתתרה באבטיח שנקנה באושר עד. עכשיו זה.

# data[].attributes.headline
ההגה בידיים שלהם

# data[].attributes.subject
ההגה בידיים שלהם

# data[].attributes.body
הציבור החרדי הוא צרכן התחבורה הגדול בישראל, אך את המפתחות הוא מותיר לאחרים. תשומת לב מערכתית מצד ההנהגה החרדית והממשלה יכולה להפוך את האבסורד הזה להזדמנות: חיבור בין ענף שמשווע לידיים עובדות ומוצף בערבים, לבין מגזר שמחפש אפיקי פרנסה והשתלבות במינון שלו

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4a2N05K

הכתבה מתוך "מגזין הקול היהודי" לפרשת בשלח

# data[].attributes.headline
יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

# data[].attributes.subject
יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

# data[].attributes.body
‏"רק מזיזים את הראש והם שופכים דליים מלאים בזפת לתוך מרזבים".

# data[].attributes.headline
אלה רופאיך, ישראל!

# data[].attributes.subject
אלה רופאיך, ישראל!

# data[].attributes.headline
הרבש"צים נדהמו: פועלים ערבים הוזמנו לשפץ את חדרי הנשק

# data[].attributes.subject
הרבש"צים נדהמו: פועלים ערבים הוזמנו לשפץ את חדרי הנשק

# data[].attributes.body
רבש"צים בישובים שונים בדרום הר חברון נדהמו לגלות כי פועלים ערבים הוזמנו לבצע עבודות של תיקון ואיטום בנשקיות. לדברי רכזי הביטחון, נאמר להם כי יישוב שלא יסכים להביא פועלים ערבים לחדרי הנשק, חדר הנשק יילקח מהיישוב.

בשיחות שלנו עם דוברות המועצה אמרו במועצה כי הישוב יכול לקחת על עצמו את האחריות לתחזוקה של חדר הנשק, ואז הוא לא ילקח ממנו, אלא שלא ברור מה הדבר כולל ומדוע יש צורך שישוב יממן את העלות.

לאחר שב-7 באוקטובר טעמנו בעוצמה בלתי נתפסת את תוצאות התמימות ביחס לכוונותיו של האויב הערבי, קשה לתפוס את קלות הדעת בה מכניסים ערבים למקומות ביטחוניים רגישים כמו חדרי נשק של יישובים ביהודה ושומרון.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4kBGOXe

# data[].attributes.headline
מספר המורים הערבים בחינוך היהודי הוכפל בתוך חמש שנים

# data[].attributes.subject
מספר המורים הערבים בחינוך היהודי הוכפל בתוך חמש שנים

# data[].attributes.body
נתונים רשמיים שהוצגו בוועדת החינוך בראשות ח"כ צבי סוכות חושפים כי בתוך ארבע שנים הוכפל מספר עובדי ההוראה הערבים בבתי הספר הממלכתיים-עבריים, והוא עומד כיום על כ-4,000 מורים. יו"ר הוועדה מותח ביקורת חריפה על כך שהתהליך מתבצע ללא מדיניות מוצהרת, ללא פיקוח אפקטיבי ובמסווה של "מחסור במורים", תוך חשש לשינוי הזהות היהודית של המערכת ב"דלת האחורית".

רבים מהמורים הוכשרו במוסדות ברשות הפלסטינית החשופים להסתה. מדובר בהליך שמקבל עידוד מגופים כמו עמותת "מרחבים" ויוזמות אקדמיות שמקדמים את המהלך ככלי ל"חיים משותפים", למרות הפגיעה בזהות היהודית והלאומית של מערכת החינוך

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/3OfoU0x

# data[].attributes.headline
התפוקה רק עולה

# data[].attributes.subject
התפוקה רק עולה

# data[].attributes.headline
אמנה ליישוב תלם: לא תכניסו ערבים - לא תקבלו תקציבים

# data[].attributes.subject
אמנה ליישוב תלם: לא תכניסו ערבים - לא תקבלו תקציבים

# data[].attributes.body
תנועת ההתיישבות "אמנה" מפעילה לחץ כבד על יישובים, כמו היישוב תלם, להחזיר פועלים ערבים לאתרי הבנייה. על פי מכתב שנשלח על ידי הישוב לתושבים, ב"אמנה" הבהירו כי אם היישוב יסרב להכניס פועלים ערבים, התנועה תנתק את קשרי העבודה והתקציבים להקמת שכונות חדשות. בעוד ב"אמנה" טוענים כי ללא פועלים ערבים היישובים גוזרים על עצמם הקפאת בנייה מסוכנת, התושבים ניצבים בפני דילמה קשה בין המשך הפיתוח לבין החשש הביטחוני והרצון בעבודה עברית.

הוויכוח הזה מתקיים העובדה שאיסור כניסת הפועלים מאז תחילת המלחמה ריסק את הכלכלה הפלסטינית ביו"ש והביא לשיא של ייאוש ומצוקה כלכלית בקרב האוכלוסייה הערבית. בעוד גורמי התיישבות רואים בבנייה ערבית כלי הכרחי לצמיחה, החזרת הפועלים תהווה חבל הצלה לאויב בדיוק ברגע שבו אחיזתו בקרקע נחלשת. השאלה שנותרה פתוחה היא האם ישראל תנצל את המצוקה הזו לעידוד הגירה, או שתחזור למודל הישן של הסתמכות על עבודה ערבית.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/3MFXUql

# data[].attributes.headline
מאיר אטינגר מסכם שבוע: אין עתיד להתיישבות לצד פלסטין

# data[].attributes.subject
מאיר אטינגר מסכם שבוע: אין עתיד להתיישבות לצד פלסטין

# data[].attributes.body
האם עסקני העבר של ההתיישבות גוררים אותנו חזרה לאוסלו, בזמן שהשטח כבר הוכיח שאפשר לבנות אחרת בלי לממן את האויב? >>>

https://bit.ly/4rv4wXY

# data[].attributes.headline
הרב דודקביץ'

# data[].attributes.subject
הרב דודקביץ'

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ישיבת רמת גן

# data[].attributes.attachment_link.title
תגדיל ראש! #חסידות #תפילה #רמת גן #עבודה_עברית #דודקביץ #יצהר #אהבה

# data[].attributes.headline
יש עתיד ליהודים בלי פרנסה לאויבים

# data[].attributes.subject
יש עתיד ליהודים בלי פרנסה לאויבים

# data[].attributes.body
בוחרים בחיים וממשיכים בהחלשת האויב בכל החזיתות עד לגירוש מהארץ.

# data[].attributes.headline
בשבועות האחרונים ועד מקומי עלי הודיע: מתחילים בפרויקט בניית בית ספר ושכונה - ע''י ''פועלים פלסטינים'' - בניגוד לרצון התושבים.

# data[].attributes.subject
בשבועות האחרונים ועד מקומי עלי הודיע: מתחילים בפרויקט בניית בית ספר ושכונה - ע''י ''פועלים פלסטינים'' - בניגוד לרצון התושבים.

# data[].attributes.body
*התושבים לא מוכנים לשתוק ומרימים מחאה - כל הכבוד!*👏

https://www.inn.co.il/news/690272

כשהאויב בונה לנו - אנחנו בונים ומגדילים אותו.

*אל תבנו להם עתיד!*

> *נלחמים על החיים*🔥-

> בווצאפ 🪀 - https://chat.whatsapp.com/Hv9CqYBIEhm4gup5Outriz

# data[].attributes.attachment_link.title
סערה בעלי סביב כניסת פועלים ערבים: ”עשרות מחבלים בפוטנציה”

# data[].attributes.attachment_link.description
תושבים ביישוב עלי מביעים זעם בעקבות החלטה לאפשר כניסת פועלים ערבים לפרויקט בנייה נוסף, וטוענים לפגיעה בתחושת הביטחון. ועד היישוב השיב כי הסמכות בידי צה”ל. ”וועד הישוב קיבל החלטה כי לא ימנע מקבלן העומד בדרישות הצבא עבודה עם פועלים ערבים”.

# data[].attributes.headline
חשיפה: רופא ערבי מיו"ש שהועסק בהדסה עין כרם ניצל זאת להברחות

# data[].attributes.subject
חשיפה: רופא ערבי מיו"ש שהועסק בהדסה עין כרם ניצל זאת להברחות

# data[].attributes.body
רופא ערבי תושב יהודה ושומרון נעצר לפני כשבוע וחצי בחשד להברחת מטבעות עתיקים.

לקול היהודי נודע כי הוא נעצר במחסום חיזמה בידי כח מג"ב כאשר ביקש לעבור במקום עם רכבו שמאושר כניסה לישראל עקב עבודתו בהדסה.

ברכבו נמצאו מטבעות עתיקים שניסה להבריח תוך ניצול אישור הכניסה. הרופא נעצר ורשיונו נשלל.

מהדסה נמסר בתגובה לפניית הקול היהודי:

"עם היוודע האירוע הקשור ברופא שעושה השתלמות בהדסה, הופסקה ההשתלמות בהדסה לאלתר".

לקריאת הכתבה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/46A4c1L

# data[].attributes.body
שלושה ימים מאז נחשפה פרשת הרעלת המזון שכולנו עוברים על ידי מחבלי הרשות הטרוריסטית והאירוע הזה רק הולך ומתברר כחמור הרבה יותר משנראה.

שימו לב למסמך הזה של מתפ"ש מדצמבר 25:

תקני בטיחות המזון הישראלים פוגעים ברווחיות של המגדל הפלסטיני!!!

הנזק הכלכלי שיווצר למגדל הפלסטיני, יוביל לנזק בטחוני!!!

קיצר הרווחיות של המגדל "הפלסטיני" והחשש שהפגיעה בו יוביל לטרור, הובילו את מתפ"ש להתנגד לחוק המזון ולתמוך בהרעלה מתמשכת של כלל אזרחי ישראל בחומרי הדברה האסורים לשימוש, וגורמים לפגיעה בעוברים, ולמחלות קשות כגון סרטן ופרקינסון, כמו גם פגיעה בכבד, בכליות ובמערכת העצבים.

מחדד... זה לא נכתב לפני ה 7.10, המסמך הזה נכתב לפני חודשיים בלבד!

אלה המטורללים שמנהלים פה את מערכת הבטחון.

תגידו, ישראל כ"ץ, נתניהו, איפה אתם???

שנתיים וחצי אחרי והמופקרים האלו מנהלים את המדיניות במקומכם?

# data[].attributes.headline
רופא ערבי נעצר בחשד שפגע במטופלת בזמן הטיפול

# data[].attributes.subject
רופא ערבי נעצר בחשד שפגע במטופלת בזמן הטיפול

# data[].attributes.body
המשטרה עצרה רופא ערבי תושב לוד בן 27, בחשד שביצע מעשים מגונים במטופלת, בזמן שהיה בביקור בית בביתה. שמו ה לפרסום במטרה לברר האם הוא פגע במטופלות נוספות.

על פי הודעת המשטרה, מוחמד אלדגמין, הגיע לביתה של מטופלת באחד מישובי השומרון, נתן לה עירוי וטיפול, ובזמן שהיא לא יכולה "להתנגד באופן ממשי למעשיו", הוא ביצע בה עבירות מין.

בעבר פרסמנו בקול היהודי על רופאים ערבים שזייפו בבחינות באופן שיטתי, רופא ערבי שהבריח עתיקות, רופאים שהיו מעורבים בפשיעה חמורה, סכסוכי חמולות, ירי, רצח, הסתה והזדהות עם ארגוני טרור. בנוסף לכך בישראל מתקבלים רופאים מאוניברסיטאות כמו אבו דיס, בה מתקיימת פעילות הסתה נרחבת וצעדות למען מחבלים.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4rTv45e

# data[].attributes.attachment_link.title
451K views · 21K reactions | פקידה בכירה במשרד הבריאות, הוציאה פוסט נגד החשיפה שלי במליאה בשבוע שעבר בנוגע לרופאים הערביים מתוך רצון ״לדייק אותי״. בפועל היא לא רוצה לדייק, אלא היא רוצה לשקר ולהטעות את הציבור ולעצב לכם את המציאות. אני לא אוותר, אמשיך לחשוף את האמת המרה, גם אם כואב וקשה לאותה בכירה לשמוע אותה.

חייבים לשנות!

צפו בדבריי: | משה סעדה - Moshe Saada

# data[].attributes.attachment_link.description
פקידה בכירה במשרד הבריאות, הוציאה פוסט נגד החשיפה שלי במליאה בשבוע שעבר בנוגע לרופאים הערביים מתוך רצון ״לדייק אותי״. בפועל היא לא רוצה לדייק, אלא היא רוצה לשקר ולהטעות את הציבור ולעצב לכם את...

# data[].attributes.headline
מי סייע לפיגוע זה?

# data[].attributes.subject
מי סייע לפיגוע זה?

# data[].attributes.body
https://www.inn.co.il/news/691992

# data[].attributes.attachment_link.title
בעקבות ממצאים חריגים: מתפ”ש מחמיר את הפיקוח על ירקות מהרש”פ

# data[].attributes.attachment_link.description
מתאם פעולות הממשלה בשטחים, האלוף יורם הלוי, קיים דיון מיוחד בעקבות נתונים חריגים שהתגלו בבדיקות לתוצרת חקלאית מהרשות הפלסטינית. הוחלט על החמרת הפיקוח והרחבת הדיגום עד לבדיקת 100% מהתוצרת העוברת במעברים.

# data[].attributes.headline
בטח תרצו להעסיק את הבן שלה...

# data[].attributes.subject
בטח תרצו להעסיק את הבן שלה...

# data[].attributes.body
כן כן זאת אמא של אחד מהפועלים שחלילה יכול לעבוד ביישוב שלכם. עם חינוך כזה בטח תרצו להעסיק אותו.

# data[].attributes.attachment_caption
המשטרה מעדכנת רשמית: הדקירה ברמת גן - פיגוע טרור -  https://share.google/lVpXJNtm6l7s9lotC

# data[].attributes.headline
פיגועי בית מרקחת

# data[].attributes.subject
פיגועי בית מרקחת

# data[].attributes.body
ומי יודע כמה ''פיגועי בית מרקחת'' עשה אותו רוקח בלי שנתפס...

# data[].attributes.headline
נמצאים בטווח הטילים - וצוהלים: הפועלים הפלסטינים שמריעים בזמן השיגורים לישראל

# data[].attributes.subject
נמצאים בטווח הטילים - וצוהלים: הפועלים הפלסטינים שמריעים בזמן השיגורים לישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
נמצאים בטווח הטילים - וצוהלים: הפועלים הפלסטינים שמריעים בזמן השיגורים לישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
עשרות שב”חים פלסטינים באתרי בנייה בישראל נעצרו לאחר שהפגינו גילויי שמחה מקוממים בזמן שיגורי הטילים לישראל. צפו בכתבה של i24NEWS

# data[].attributes.headline
המהפכה השקטה: גמילת ענף הבנייה מהפועלים הערבים ומעבר לעבודה איכותית

# data[].attributes.subject
המהפכה השקטה: גמילת ענף הבנייה מהפועלים הערבים ומעבר לעבודה איכותית

# data[].attributes.body
ככל שעובר הזמן נראה שהמהפכה בכוח האדם בענף הבנייה שכפתה עלינו מלחמת שמחת תורה עמוקה יותר ממה שחשבנו: ההתנתקות מהעובדים הפלסטינים מביאה לזינוק בפריון, לקיצור לוחות הזמנים, לשיפור באיכות ואיך שזה נראה כרגע אולי גם לתקווה להוזלה עתידית במחירי הבנייה.

הכתבה מתוך מגזין הקול היהודי לפרשת ויקרא:

לקריאת הגליון המלא לחצו כאן >>> https://bit.ly/3Ndva8X

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4sqYF6d

# data[].attributes.headline
מדוע הטענה שהעסקת פועלים ערבים זולה יותר מוטעית מבחינה כלכלית וניהולית?

# data[].attributes.subject
מדוע הטענה שהעסקת פועלים ערבים זולה יותר מוטעית מבחינה כלכלית וניהולית?

# data[].attributes.body
המהפכה בכוח האדם בענף הבנייה: ההתנתקות מהעובדים הערבים מביאה לקיצור לוחות הזמנים, לשיפור באיכות ואיך שזה נראה כרגע אולי גם לתקווה להוזלה עתידית במחירי הבנייה.

קראו את הכתבה המלאה במגזין הקול היהודי:

https://bit.ly/4sAtm9p

# data[].attributes.headline
גם באלעזר מתנגדים להכנסת אויבים

# data[].attributes.subject
גם באלעזר מתנגדים להכנסת אויבים

# data[].attributes.body
תושבי אלעזר האלופים! כל הכבוד! מחזקים את ידכם בהחלטה החשובה הזאת!

אתם ממשכים את דרכו של זה שעל שמו אתם קרואים- אלעזר המכבי , שהלך עם האמת ולא נכנע לשקולי נוחות או עלות והיה בין מושיעי ישראל.

תודה לכם!

# data[].attributes.headline
הישוב בגוש עציון החליט

# data[].attributes.body
הישוב בגוש עציון החליט: אין כניסה לערבים - סרוגים https://share.google/v94RCKEyaNIhw9qQb

# data[].attributes.attachment_link.title
הישוב בגוש עציון החליט: אין כניסה לערבים - סרוגים

# data[].attributes.attachment_link.description
הישוב אלעזר בגוש עציון החליט שלא להכניס פועלים פלסטינים ליישוב בהצבעה סוערת ומורכבת.

# data[].attributes.headline
תושבי אלעזר הכריעו – לא תותר כניסת פועלים ערבים ליישוב

# data[].attributes.subject
תושבי אלעזר הכריעו – לא תותר כניסת פועלים ערבים ליישוב

# data[].attributes.body
רוב מוחץ של כ-67% מהמצביעים התנגדו למהלך שקידם ראש המועצה ירון רוזנטל, שספג הפסד צורם • ועד היישוב בירך על אחוזי ההצבעה הגבוהים: "מקור לגאווה, התושבים לקחו אחריות על עתיד הקהילה"

https://www.c14.co.il/article/1523016

# data[].attributes.headline
"אנחנו נשברנו, הרמנו דגל לבן"

# data[].attributes.subject
"אנחנו נשברנו, הרמנו דגל לבן"

# data[].attributes.body
אתם חייבים לצפות בסרטון הזה. ערבי מכפר המחבלים סילת אל-ח'ריתיה, מתחנן למתפ"ש שיפתח את המעברים.

שני דברים חשובים אפשר ללמוד מהסרטון הזה - קודם כל שהלחץ הכלכלי גורם לייאוש, למשבר ולרפיסות אצל האויב.

אם רוצים לפגוע בהם - הצינור הכלכלי הוא הראשון שצריך להקפיד עליו. אין להם עתיד כאן. אין פרנסה כאן.

דבר שני, והוא החשוב יותר - אתם זוכרים שבמשך שנים הטיפו לנו על "ייאוש כלכלי גורם לטרור"? על זה שמחבל בלי כסף יעשה פיגוע? גורמי ביטחון שסיפרו לנו כמה חשוב לספק להם פרנסה, כדי שלא ינסו לפגוע בנו?

אז זהו, שבדיוק להיפך. דווקא אחרי כל מזוודות של הדולרים לחמאס, אחרי הכנסת עשרות אלפי פועלים ביום - קיבלנו את טבח שמחת תורה. ועכשיו - אחרי שהחלטנו להפסיק לפרנס את האויב - הוא מתייאש, נכנע, מרים ידיים.

עכשיו מה שצריך זה לא להתרשם מדמעות התנין, להמשיך באותה הדרך. בלי פרנסה, בלי סיוע ובלי לספק לאויב צינור חמצן.

אין עתיד בפלסטין.

צו השעה: גירוש האויב

(נלחמים על החיים)

# data[].attributes.headline
הדוח האחרון של רגבים מראה על ירידה בבניה בכפרים מתחילת המלחמה בעקבות הצמצום במשרות

# data[].attributes.subject
הדוח האחרון של רגבים מראה על ירידה בבניה בכפרים מתחילת המלחמה בעקבות הצמצום במשרות

# data[].attributes.body
...הפסקת העסקת הפועלים הערביים במדינת ישראל .. גרמו להפסדים כלכליים אדירים לרשות ..

# data[].attributes.headline
חיילי הגדס"ר הבדואי בזזו את המכולות: קלמן ליבסקינד חושף מקרים חדשים

# data[].attributes.subject
חיילי הגדס"ר הבדואי בזזו את המכולות: קלמן ליבסקינד חושף מקרים חדשים

# data[].attributes.body
תחקיר מטלטל של הקול היהודי, שקלמן ליבסקינד המשיך במחקר מעמיק, חושף שורה של מקרי ביזה וגניבה חמורים מצד חיילים וקצינים בגדס"ר הבדואי, שהתרחשו בצל המלחמה וטבח ה-7 באוקטובר. הממצאים, המבוססים על מאות מסמכים מבית הדין הצבאי, מתארים כיצד לוחמים מהגדוד ניצלו את הגישה לציוד של חבריהם לנשק, כולל לוחמי גולני ונח"ל שנפלו בקרבות, וגנבו מהם כרטיסי אשראי ומחשבים ניידים. מקרה קשה במיוחד הוא זה שבו נגנב כרטיס האשראי של סמ"ר מארו אלם הי"ד ימים ספורים לאחר נפילתו, ובוצעו בו רכישות וניסיונות חיוב.

כזכור, בעבר חשפנו כיצד חיילים וקצינים מהגדס"ר הבדואי היו מעורבים בהברחות אל תוך רצועת עזה. בנוסף לזה, קלמן חושף מקרים של מכירת תחמושת וציוד צבאי תמורת כסף או סמים, וכן ניסיון לגניבת נשק מחייל ישן שהסתיים במאסר ממושך. כמו כן, עלו תלונות קשות מצד חברי קיבוץ חולית על ביזת רכוש מבתיהם על ידי חיילי הגדוד בזמן שהיו מוצבים ביישוב לאחר הפינוי. למרות חקירות מצ"ח בחלק מהמקרים, בקיבוץ מעידים כי תופעת הביזה הייתה רחבה ופגעה קשות בתחושת הביטחון והאמון שלהם.

# data[].attributes.headline
מורים ערבים בחמ"ד

# data[].attributes.subject
מורים ערבים בחמ"ד

# data[].attributes.body
https://besheva.co.il/wp-content/uploads/1180a.pdf

# data[].attributes.body
הג'יהאד התורן:

קודם ירקו בגלידות פלדמן,

היה גם להב סכין יפנית שהסתתרה באבטיח שנקנה באושר עד.

# data[].attributes.headline
קדימה! תמשיכו להעסיק ערבים, ותשתקו את מדינת ישראל...

# data[].attributes.subject
קדימה! תמשיכו להעסיק ערבים, ותשתקו את מדינת ישראל...

# data[].attributes.headline
דברי יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

# data[].attributes.subject
דברי יו"ר מרכז הבנייה הישראלי ערן רולס

# data[].attributes.body
‏"רק מזיזים את הראש והם שופכים דליים מלאים בזפת לתוך מרזבים".

# data[].attributes.headline
"אם נחליט - נשתק את המדינה" הערבים אזרחי ישראל מאיימים בהשבתת המשק

# data[].attributes.subject
"אם נחליט - נשתק את המדינה" הערבים אזרחי ישראל מאיימים בהשבתת המשק

# data[].attributes.body
איימן עודה שקרא לפני חודש למרי אזרחי של ערביי ישראל כבר לא לבד. הקריאות למרי אזרחי והשבתת המשק מצד הערבים אזרחי ישראל הולכות וצוברות תאוצה. וועדת המעקב העליונה נערכת להסלמה ומתכננת שלושה "ימי מרי אזרחי" שיכללו את השבתת השירותים הציבוריים, וג'מאל זחאלקה יושב ראש ועדת המעקב הצהיר כי הצעדים יחריפו "עד להגעה למרי אזרחי מלא ומקיף"

סרטון שרץ ברשת מציג קטע מנאום של מפגינה מתנועת "עומדים ביחד" שאמרה כי "אנחנו 40% מהצוות הרפואי בתי החולים-60% מנהגי האוטובוס שעובדים בישראל [..] אנחנו יכולים לשתק את המדינה" ומי שנתן גב לקריאות לרמי אזרחי הוא פרופסור ברק מדינה רקטור האוניבסריטה העברית שאמר בנאומו בהפגנה בתל אביב כי "יש לכבד את החוק, לשלם מסים, ולוותר על זכותנו להפעיל כוח, רק אם הממשלה מגנה עלינו".

בעשורים האחרונים מדינת ישראל הורתעה בנגב, בגליל ובמזרח ירושלים ממאזן האימה והחשש מהתפרעויות של ערביי ישראל, כל זה השתנה בשנתיים האחרונות כלקח מאירועי שומר חומות ובעקבות המלחמה עם מדיניות מחמירה מול ההפגנות שיזמה ועדת המעקב ושימשו בסיס להתפרעויות, כעת רואים מנהיגי ועדת המעקב בהשבתת המשק שנשען בתחומים שונים על כוח העבודה הערבי כלי להשבת מאזן האימה מול המדינה.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/49UsIg1

# data[].attributes.headline
הערבים ביו"ש עוזבים: "הם מבינים שאין להם פה עתיד"

# data[].attributes.subject
הערבים ביו"ש עוזבים: "הם מבינים שאין להם פה עתיד"

# data[].attributes.body
ד"ר מרדכי קידר בפרק מיוחד באולפן החדש של הקול היהודי.

🎥צפו בפרק המלא: ביוטיוב

https://bit.ly/4t9tNIt

האזינו בספוטיפיי:

https://bit.ly/4qVNstQ

# data[].attributes.headline
שוב: עובדים ערבים בבסי

# data[].attributes.body
שוב: עובדים ערבים בבסיס צה"ל ועובדות בבית ספר ללא שמירה

בתמונה שפרסם פעיל הימין אלישע ירד נראות שתי מנקות ערביות יושבות בתוך כיתת לימודים בבית ספר ביישוב לשם, בסמוך לילדים וללא אבטחה או השגחה. זאת למרות שבהצבעה שנערכה ביישוב לפני מספר שבועות הוחלט ברוב גדול לסלק מנקים ערבים מהכפר הסמוך, כאשר המנקות הללו הושארו לעת עתה, בין היתר בטענה שהן מחזיקות בתעודת זהות כחולה. מקרה נוסף שעורר ביקורת השבוע הוא כניסתם של פועלים ערבים לשיפוץ בסיס גדודי בשבי שומרון, שבו שוהה כיום סיירת גבעתי.

בקול היהודי פורסמו בעבר שורה של מקרים חמורים הקשורים להעסקת עובדים ערבים במוסדות חינוך, בהם גניבות, הטרדות ואף מקרי אונס. בין היתר הוגש בעבר כתב אישום נגד עובד ערבי שאנס ילדה בת שבע במוסד חינוכי בבנימין, וכן תועדו מחאות הורים בגוש עציון, בשדרות, בירושלים ובקדומים על העסקת עובדים ערבים בבתי ספר. במקרים נוספים התברר כי עובדים ניצלו את הגישה למוסדות לצורך גניבה או פגיעה, מה שמעלה מחדש את השאלות סביב מדיניות ההעסקה והפיקוח במוסדות חינוך ובאתרים רגישים.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/3YvWNvK

# data[].attributes.attachment_caption
אחמד היה כבר על מזוודות, אבל אז הגיע צלצול.. 

# data[].attributes.headline
אחמד משכם מעמיס מזוודות לרכב בדרך למעבר אלנבי

כשלפתע, הטלפון מצלצל..

# data[].attributes.subject
אחמד משכם מעמיס מזוודות לרכב בדרך למעבר אלנבי

כשלפתע, הטלפון מצלצל..

# data[].attributes.body
מוגש כחומר למחשבה בשיתוף מטה "נלחמים על החיים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
צבר - כשהמציאות דוקרת

# data[].attributes.attachment_link.title
אחמד היה כבר על מזוודות, אבל אז הגיע צלצול.. מוגש כחומר למחשבה בשיתוף מטה "נלחמים על החיים"

# data[].attributes.headline
מכתב התפטרות שכתב אורי שני הי"ד בנערותו למעסיק שלו, שהחל להעסיק ערבים.

# data[].attributes.subject
מכתב התפטרות שכתב אורי שני הי"ד בנערותו למעסיק שלו, שהחל להעסיק ערבים.

# data[].attributes.body
סרן אורי שני הי"ד נהרג בקרבות הגבורה בעוטף בטבח שמיני עצרת.

מכתב התפטרות שכתב אורי שני הי"ד בנערותו למעסיק שלו, שהחל להעסיק ערבים.

"יהודה נשמה!!

קודם כל ממש תודה רבה על העבודה, וואללה כיף לעבוד איתך…

תקשיב, אני לא יודע איך להגיד לך את זה, אבל וואללה, אני לא מסוגל לעבוד עם ערבים.

יום יומיים אני בולע צפרדעים.

וכל הראש שלי מפוצץ במחשבות של "וואללה — הם אויב!"

כן, אנחנו במלחמה איתם, והם אויב.

והאמת שזה לא אמור להיות קשור לפיגועים, אבל אין מה לעשות, הם נותנים תזכורת עם מי יש לנו עסק.

וכשאנחנו עוד בשבעה של אורי (אנסבכר) הי"ד, אני צריך לעבוד צמוד עם ערבי!!

יהודה, אני אומר לך את זה רק כי אני אוהב אותך ומעריך אותך. ודווקא אתה, שאני האחרון שצריך לספר לו מי זה ערבים, ואיך ה"ערבי הכי טוב" בעולם יכול יום אחד לשחוט את אחותנו…

עכשיו תשמע יהודה, בסוף אני ילד ואין לי כלום על הראש וכו'...

וסמללה אני לא כועס כי זה באמת פיתוי גדול, אבל אני מאמין באמונה שלמה שהפרנסה משמיים ומי שלא עובד איתם ה' דואג לו…

אבל שוב, בסופו של יום, לגיטימי שתעשה מה שאתה חושב… ואני מת עליך; אני פשוט לא מוכן לזה…

אקיצור, באהבה גדולה אני אחפש עבודה אחרת.

וואללה חולה עליך יא יהודה…"

# data[].attributes.headline
דרשה לפרשת וישלח: מעשה דינה - לקח לדורות

# data[].attributes.subject
דרשה לפרשת וישלח: מעשה דינה - לקח לדורות

# data[].attributes.body
מעשה דינה - לקח לדורות

בפרשת וישלח אנו קוראים את מעשה דינה ושכם. התורה לא השתיקה את המעשה, אלא פירטה אותו בהרחבה - ללמדנו ערנות וזהירות. "מעשה אבות - סימן וזהירות לבנים".

"ונשמרתם מאד לנפשותיכם"

גם בימינו עלינו להישמר מאויבים המבקשים לפגוע בעם ישראל. האירועים האחרונים הוכיחו באופן טרגי: מה שנראה תמים ובטוח, עלול להסתיר סכנה קטלנית.

הלקח מ"השביעי"

מחבלי החמאס ניצלו את תושבי עזה שעבדו ביישובי הדרום - עובדי ניקיון, חקלאות, בנייה ושירותים - כדי לאסוף מודיעין לתכנון הטבח. אנשים שנראו "נחמדים" ו"בסדר", שעבדו שנים לצד תושבי הקיבוצים, סייעו במעשי הזוועה.

בכל מקום ובכל מצב - זהירות היא חובה:

- עובדים בישובים ובבתים

- נהגים ואנשי שירות

- ספקים וטכנאים

- אחיות ורופאים

- במיוחד כשהם נראים "בסדר" - הערנות צריכה להיות מוגברת

כל יום שאויבים נכנסים ומועסקים ביישובינו, מודיעין נוסף נאסף. כל פרט קטן - מבנה הישוב, שגרת היום, נקודות תורפה - עלול לשמש לתכנון הטבח הבא.

"האם נוכל לומר ידינו לא שפכו את הדם הזה?"

אם נמשיך להעלים עין, אם נמשיך לומר "הוא בסדר", אם נתעלם מהסכנה בשם נוחות או רווח כלכלי - נישא באחריות.

התורה מדריכה אותנו שזהירות אינה פרנויה, אלא חכמה. שמירה על חיי עם ישראל קודמת לכל.

נתפלל ונפעל: "שתצילנו היום ובכל יום מאדם רע". אך התפילה חייבת להיות מלווה במעשה - בערנות, בזהירות, ובאחריות.

זיכרון לנרצחים. ערנות לחיים.

# data[].attributes.headline
הערבים במשבר: הילודה יורדת, והצעירים רוצים להגר

# data[].attributes.subject
הערבים במשבר: הילודה יורדת, והצעירים רוצים להגר

# data[].attributes.body
צמצום תעסוקת פועלים פלסטינים בישראל - יגרום למצוקה כלכלית ויעודד הגירה.

החברה הערבית בישראל חווה שינויים דמוגרפיים משמעותיים, כאשר גודל המשפחה הממוצע ירד באופן משמעותי מ-5.3 נפשות ב-2004 ל-4.17 ב-2024, ושיעורי הפריון צנחו מ-4.14 ל-2.75 ילדים לאישה. לעומת זאת, החברה היהודית חווה דווקא עלייה בשיעורי הפריון.

לדברי אחמד אל-שיח', מנכ"ל "אגודת הגליל", הגורמים לירידה הזו הם עלייה ביוקר המחיה, משבר הדיור, כניסת נשים לשוק העבודה, והשפעת האלימות והפשיעה. ירידה זו בפריון, בדומה להגירה ההמונית של ערבים מהארץ (כ-20,000 מהגרים בשנה מיו"ש), מגיעה כנראה מאותו מקום של חוסר תקווה בחברה הערבית לגבי עתידה כאן בארץ.

מתוך רצון להציג חלופה ימנית לפתרון שתי המדינות, נערך לפני כשלוש שנים מחקר על ידי משה הס ומאיר אטינגר, אשר בחן את הישימות הריאלית של הגירה מרצון של ערבים מיהודה ושומרון. המחקר העלה כי הגירות גדולות קרו היסטורית רק לאחר מלחמה כוללת, וכי ניתן לפלח את האוכלוסייה: בעוד שכ-35% לא יהגרו מסיבות אידיאולוגיות, כ-20%-30% כבר מקדמים או ישמחו לעזוב, ואת יתר האוכלוסייה ניתן להניע לעזיבה בהתאם להתפתחויות.

המחקר הציע מספר צעדים אסטרטגיים לעידוד הגירה מרצון, שיש להתמקד בהם כדי להחליש את האחיזה הערבית בארץ. הצעדים המרכזיים הם יצירת לחץ כלכלי משמעותי על ידי צמצום תעסוקת הפועלים הפלסטינים בישראל (האחראית לרבע עד שליש מהתמ"ג הפלסטיני), וכן פירוק סופי של אונר"א.

פירוק אונר"א, הנושאת בנטל הניהול האזרחי היומיומי, יאפשר לרשות הפלסטינית להפנות את משאביה באופן מוחלט למאבק הלאומני, מה שיוביל להרס כלכלי ויאלץ את התושבים שאינם מעוניינים להקדיש את חייהם למלחמה – לעזוב.

בנוסף, המחקר שלהם ממליץ לאפשר הקלה בירוקרטית בכל מה שקשור לעזיבה של הארץ (כולל שימוש בנתב"ג), ועל תמרוץ הגירה של צעירים (בני 17–35).

הגברת ההגירה בשכבת גיל זו היא קריטית, שכן היא מסוגלת לגרום למסה קריטית של עזיבה, בתהליך מואץ ובלתי הפיך, כמו קריסת קלפי דומינו.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4pnphmQ

# data[].attributes.headline
אליה אביב בערוץ 14:

# data[].attributes.body
אליה אביב בערוץ 14:

מזמין אתכם לצפות בתחקיר שלי כפי שפורסם הערב במהדורה-

בניגוד להמלצת בית המשפט: מי הגורם שמתערב בהחלטת ראשי הראשויות ביו״ש ומנסה להכריח אותם להכניס ליישובים ולערים פועלים ערביים מיו״ש ?

שימו לב- רקע קצר לתחקיר :

יש מי שבעד הכנסת פועלים ויש מי שנגד.

עד כה היה הדבר נתון בידי ראש העיר או המועצה, ויש כאלה שאפשרו לפועלים ערביים להיכנס ויש כאלה שלא-

אלא שהגיע השבוע גורם שלכאורה לא קשור לסיטואציה והוא מנסה להכריח את כלל ראשי הראשויות להכניס פועלים ערבים גם אם הם לא מעוניינים בכך ובניגוד לפסיקת בית המשפט בעניין!

התקדים קורה לראש העיר אריאל יאיר שטבון אבל הוא מהווה תקדים לכל הראשויות והמועצות ביו״ש

https://chat.whatsapp.com/IuMvbC3lImr9chyXsAl3fc

# data[].attributes.attachment_link.title
תהיו איתי הכי אמיתיים בלי פוליטיקלי קורקט - אחרי השביעי באוקטובר אתם מרגישים בנח עם הכנסת מאות פועלים ערב*ם אליכם לעיר/ לישוב?@יאיר שטבון - ראש העיר אריאל #עכשיו14 #פוריוישראל #foryou #foryoupage 

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
@eliyaviv10
תהיו איתי הכי אמיתיים בלי פוליטיקלי קורקט - אחרי השביעי באוקטובר אתם מרגישים בנח עם הכנסת מאות פועלים ערב*ם אליכם לעיר/ לישוב?@יאיר שטבון - ראש העיר אריאל #עכשיו14 #פוריוישראל #foryou #foryoupage
♬ צליל מקורי - אליה אביב

# data[].attributes.headline
אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים

# data[].attributes.subject
אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים

# data[].attributes.body
מכל המכות שספג ענף הבנייה עם פרוץ "חרבות ברזל", היעלמותם בן לילה של למעלה מ-100 אלף פועלים פלסטינים, שהמשך העסקתם נאסרה על ידי הממשלה, היתה כנראה הכואבת ביותר. משיחות עם קבלני ביצוע עולה כי אחרי חבלי הקליטה, כח האדם הזר מהודו וסרי לנקה מתחיל להוכיח את עצמו. רק דבר אחד אף אחד עדיין לא מובן: מדוע ביו"ש עדיין מותרת העסקת הפלסטינים ללא הגבלה?

דורון ברויטמן

29.08.25

# data[].attributes.attachment_link.title
אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים - חדשות רוטר

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים - חדשות רוטר אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים מכל המכות שספג ענף הבנייה עם פרוץ ”חרבות ברזל”, היעלמותם בן לילה של למעלה מ-100 אלף פועלים פלסטיני

# data[].attributes.attachment_link.title
הוכה ע”י ערבי במוט ברזל ותובע 80 אלף ש”ח

# data[].attributes.attachment_link.description
עובד תברואה ערבי שהורשע בתקיפת תלמיד ישיבה במצפה יריחו, ייתבע כעת בתביעה אזרחית על סכום של 80 אלף ש”ח.

# data[].attributes.headline
תופעה חוזרת: העובדים הערבים ביצעו פיגוע במקום העבודה

# data[].attributes.subject
תופעה חוזרת: העובדים הערבים ביצעו פיגוע במקום העבודה

# data[].attributes.body
ביום שישי האחרון, י"ט אלול תשפ"ה, דקר ערבי משועפאט שני אורחים בבית המלון בקיבוץ צובה, בו הועסק. המחבל יצא מהמטבח עם סכין בידיו, צעק "אללה הוא אכבר" והתנפל על שני האורחים. שוטר מימ"ר נגב שהתארח במלון והבחין במתרחש, השתלט על המחבל ועצר אותו.

למרות הפתעתם של אנשי הקיבוץ, הם ממש לא לבד. על פי תחקירי הקול היהודי, עשרות רבות של מחבלים עבדו אצל מעסיקים יהודיים - ורבים מהם היו עובדים המאושרים על ידי מערכת הביטחון, או אזרחים ישראלים.

כך בפיגוע באיזור התעשיה בברקן שנחשב סמל לדו קיום, אותו ביצע עובד במקום עם תמיכה מלאה ממשפחתו; בפיגוע בו נרצח גדעון פרי בידי עובד שלו, בעל אישור בטחוני; בפיגוע בו נרצח לידור לוי בגן יבנה; ובעוד מקרים רבים בהם ניצלו ערבים את מקום העבודה שלהם כדי להפיץ טרור, הסתה ורצח.

גם בבסיסי צה"ל מבצעים פועלים ערבים מגוון פעולות טרור כמו גניבת נשק, איסוף מודיעין ואף פיגועים של ממש. בבתי החולים מפיצים הסתה וטרור - מעובדי התחזוקה ועד לרופאים.

גם בתחום המלונאות המקרה של מלון צובה לא ממש בודד: פרסמנו בעבר על ערבי שאנס אשה יהודיה, בזמן שעבד במלון סמוך לים המלח. באילת דקר עובד ערבי יהודיה שהתארחה במלון ובמקרה אחר גנב עובד בבית מלון כרטיסי אשראי של מתארחים וגנב כך עשרות אלפי שקלים.

" אף פעם לא קרה לנו"

הפיגוע בצובה מעניין במיוחד. מזכיר הקיבוץ, החבר גם בכיתת הכוננות, תיאר את הפתעתו כשהוזעק למקום: "שנים אנחנו חיים בסינרגיה עם עובדים מהמגזר, ואף פעם זה לא קרה לנו. לצערי עכשיו זה קרה. אנחנו נצטרך להתאסף ולחשוב איך להחזיר את הביטחון בקיבוץ".

אנשי מלון צובה מסרו לתקשורת ש"מדובר בעובד של חברת כוח אדם חיצונית בשם באסל זלבאני, שאינה חלק מצוות המלון או הקיבוץ. האחריות הישירה על העסקתו ועל תהליך גיוסו היא של החברה המספקת את כוח האדם".

הבחירה בחברת כח אדם ערבית, מתגלה כאומללה במיוחד לנוכח ההתבטאויות המעניינות שמשחרר מנהל החברה: "אנחנו לא מרוצים ממה שקרה, יש לי הרבה עבודות ואנחנו לא מחפשים דברים כאלה", הוא אומר על הפיגוע. הוא מסביר כי המחבל "קיבל תרופות במשך שלוש שנים בבית חולים בבית שמש", וכדי לתרץ את העובדה שהעסיק אדם כזה, הסביר ש"אח שלו עבד במלון כבר 4 שנים, והוא חשב שהוא בסדר, אבל הוא לא היה בסדר".

למקרה שתהיתם, גם האח הוא לא טלית שכולה תכלת: "האח השתחרר ממעצר והביא אותו, הוא זה שאחראי עליו ועל כל הפועלים שם".

כך יוצא שערבי בעל עבר בטחוני מביא לעבודה אח שלכאורה נמצא בטיפול פסיכיאטרי, כשהוא אחראי עליו ועל עובדים נוספים. מנהל החברה מודה בכך בפה מלא - אבל בקיבוץ ובמלון מופתעים מאוד מהאירוע.

# data[].attributes.headline
- אב, תרפ"ט, חברון ומו

# data[].attributes.body
- אב, תרפ"ט, חברון ומוצא

- תשרי, תשפ"ג, נובה

- אלול, תשפ"ה, צובה

עד מתי???

עם ישראל התעורר!

רק עבודה עברית!

כי החיים שלנו שווים!

# data[].attributes.headline
אחרי שנתיים בלי פועלים ערבים – הבנייה בישראל יותר טובה בלעדיהם

# data[].attributes.subject
אחרי שנתיים בלי פועלים ערבים – הבנייה בישראל יותר טובה בלעדיהם

# data[].attributes.body
* ערב 7/10 עבדו בענף הבנייה מעל 100 אלף ערבים. מאז – הכניסה שלהם לישראל נעצרה.

* בהתחלה היה קושי גדול, אבל כעת עובדים זרים מהודו, סרי לנקה וסין נכנסו לענף ומוכיחים את עצמם.

* הנתונים מראים: הפועלים הזרים אולי יקרים יותר, אבל בטיחותיים יותר, מקצועיים יותר, ומספקים תפוקה גבוהה יותר.

* אצל הפלסטינים: עבודה זולה לכאורה, בפועל יקרה יותר – בעיות בטיחות קשות, משמעת ירודה, שעות עבודה קצרות בגלל החזרה לשטחים, והרבה "מסחרה".

* קבלנים מודים: היינו תלויים בהם מתוך הרגל, לא מתוך יתרון אמיתי.

* גם אם מחר יחזירו את הפלסטינים – חלק גדול מהקבלנים כבר לא ירצו אותם.

הפועלים הערבים היו סיכון ביטחוני + איכות עבודה ירודה.

העובדים הזרים הביאו שינוי בריא לענף – יציבות, בטיחות ותפוקה טובה יותר.

הבנייה בישראל עדיפה בלעדיהם. ✅

https://www.nadlancenter.co.il/article/12786

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דורון ברויטמן

# data[].attributes.attachment_link.title
אחרי קרוב לשנתיים: בענף הבנייה מפסיקים להתגעגע לפועלים הפלסטינים

# data[].attributes.attachment_link.description
מכל המכות שספג ענף הבנייה עם פרוץ ”חרבות ברזל”, היעלמותם בן לילה של למעלה מ-100 אלף פועלים פלסטינים, שהמשך העסקתם נאסרה ע”י הממשלה, היתה הכואבת ביותר…

# data[].attributes.attachment_caption
הסכנה הביטחונית בהעסקת פועלים ערבים מיו"ש

# data[].attributes.headline
"לא מפרנסים תומכי נאצים"

# data[].attributes.subject
"לא מפרנסים תומכי נאצים"

# data[].attributes.attachment_link.title
"לא מפרנסים תומכי נאצים": הסכנה הביטחונית בהעסקת פועלים ערבים מיו"ש

# data[].attributes.headline
עבודה עברית היא ערך חשוב ומצווה נעלה, לא להעסיק את האויב - זה אסור וקו אדום. בכל מחיר.

# data[].attributes.subject
עבודה עברית היא ערך חשוב ומצווה נעלה, לא להעסיק את האויב - זה אסור וקו אדום. בכל מחיר.

# data[].attributes.body
מסתובב בסטטוסים בימים האחרונים פוסט (ישן) של ר' דוד הלל על עבודה עברית שמדבר על כך ש"עבודה עברית עושים מאהבה או לא עושים בכלל".

דווקא, בהקשר של הדיון שהתעורר בימים האחרונים בעקבות הלחצים של אמנה על יישובים ביהודה ושומרון להכניס פועלים מהאויב לבנייה, חשוב לי להתייחס לאמירה הזו.

לדעתי, חשוב מאד מאד להבדיל בין ערך ה"עבודה עברית" לבין המאבק בהעסקת הפועלים ה"פלסטינים" והאויבים.

עבודה עברית זו מצווה וערך חשוב. זו מצווה - "או קנה מיד עמיתך וחי אחיך עמך" - מצווה להעסיק יהודים, וכמו שר' דוד הלל כתב זה גם ממלא לפרנס יהודים, אי אפשר להתחרות בכישרון שלו לתאר את הכיף והתענוג להעסיק יהודים, פשוט תקראו מה שכתב.

אבל, המצווה הזו מוגבלת בכללים הלכתיים - (שישית או שליש לא ניכנס לדיון ההלכתי כאן), מי לא מזמין בגדים משיין או מוצרים מעלי אקספרס? יש לזה גם היגיון לאומי למגבלה בעוד היחס של אדם פרטי לכסף האישי שלו התורה מדריכה להסתפקות במועט, וראוי שאדם יוותר על עוד נישה דקורטיבית בבתי הפאר שבונים ביהודה ושומרון ברוך ה' היום, כשמסתכלים על כלכלה במובן לאומי הרווחה הכלכלית היא חסן לאומי, זו טעות לצייר את "עבודה עברית" ככלכלה אוטרקית, או כניסיון לחזור אחורה למודלים שאינם רווחיים היום.

הערך של עבודת כפיים הוא ערך פוזיטיבי חשוב, עם בריא הוא עם שיש לו עובדי כפיים, והיום ב"ה זו גם פרנסה טובה ומעל הממוצע, וברור שישנה בעיה גם בהסללה של כלל הציבור למקצועות לא מועילים במקום לעבודות כפיים. אבל, מצד שני זו לא עבודה שמתאימה לכל אחד וכנראה שלא מתאימה לרובנו. וראוי להכיר גם במציאות שאין כוח עבודה עברית שיכול להספיק בוודאי לא לכל צרכי ענף הבנייה, אבל כיום אפילו לא לפרויקטים בינוניים באופן יחסי.

בטווח הארוך - הפתרונות של ענף הבנייה צריכים להימצא בעיקר בשדה הטכנולוגי - מחקרים שפורסמו כבר לפני שנים הראו כיצד ענף הבנייה מפגר בפיתוחים טכנולוגיים, ואפילו נסוג אחורה דרמטית בהתמשכות משך הבנייה - בגלל הזמינות של כוח עבודה זול ערבי - אחת הבעיות המרכזיות היא שבגלל זמינות כוח העבודה הממש זול עבור קבלנים והתקווה כי הוא יחזור, מחבלים גם בפתרונות אחרים, כדי לייצר לחץ להחזרת המחבלים.

מכל הסיבות האלו, לדעתי הטענה של עבודה עברית כמצווה או כערך, אינו עומד בפני עצמו בדיון היום. הוא חשוב מאד לכל יהודי שמתלבט לבנות את הבית שלו, הוא חשוב למי שמתלבט האם לבנות על ידי סינים, או על ידי יהודים.

לעומת זאת על העסקת האויב לא שייך לדבר במונחים של מצווה או של אהבה, אלא כאיסור. קודם כל יש כאן איסור מפורש של "לא תחנם" - המציאות כיום היא שמי שמעסיק את האויב נותן לו ישירות חנייה בארץ. זו לא שאלה של אהבת ישראל, או של סידורי ביטחון. מי שמעסיק את תומכי האויב הוא נותן להם קיום כאן, וממילא שומט את השטיח מתחת הקיום שלו.

מי שיכתוב ברשתות החברתיות למה אסור להקים מדינה פלסטינית כי 90% מערביי יהודה ושומרון תמכו בטבח ולמחרת יכניס אותם ליישוב שלו הוא מטורף, שאילולי התרגלנו לטירוף הזה כל כך הרבה שנים, לא היה אפשר לתפוס כיצד אנשים מתנהגים כך.

אף אחד לא היה מעסיק פדופיל בבית הספר של הילד שלו ויהיה מה גם אם זה יעלה פי 3. ככה צריך להתייחס למי שנותן משכורת למי שרוצה לרצוח ולאנוס את בנותיו (כן, גם פדופיל לא מבצע את זממו כל יום). מי שמחליט לתת חבל הצלה לרשות הפלסטינית בזמן הכי קשה עבורה מבחינה כלכלית בשביל רווח שולי - איך הוא יעיז ביום שלמחרת למחות נגד מי שנחזק אותה.

אסור לערבב - עבודה עברית היא ערך חשוב ומצווה נעלה, לא להעסיק את האויב - זה אסור וקו אדום. בכל מחיר.

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/share/p/1CwLhbcA58/

# data[].attributes.headline
"איך הכנסנו רוצחים ליישובים שלנו?": התופעה הבלתי נתפסת של העסקת פועלים ערבים ביו"ש

# data[].attributes.subject
"איך הכנסנו רוצחים ליישובים שלנו?": התופעה הבלתי נתפסת של העסקת פועלים ערבים ביו"ש

# data[].attributes.body
פרק חדש בפודקאסט "מדברים בהר" צולל לדיון הכואב ביותר בהתיישבות: האם נמשיך לפרנס את האויב כדי לבנות את בתינו? בעקבות סרטון נדיר של מנכ"ל אמנה, זמביש, אלחנן גרונר ומנחם בן שחר מציבים קו אדום מוסרי ואסטרטגי. הפרק עוסק גם בשינוי הכיוון המסתמן בשב"כ והמלחמה בארגוני הפשיעה הערביים, ובשאלה מי קובע את סדר היום הלאומי במלחמה - הניצחון או שחרור החטופים.

בואו לצפות בפרק הפודקאסט המלא בקישור: https://youtu.be/CBhM4bGqGso

ניתן להאזין במספר: 02-3139327

# data[].attributes.headline
אל תישברו עכשיו - האויב בתהליך קריסה 

# data[].attributes.subject
אל תישברו עכשיו - האויב בתהליך קריסה 

# data[].attributes.body
החברה הערבית ביהודה ושומרון על סף קריסה, החלופות לפועלים ערבים בבניה בישובים כבר קיימות והן עוד יתחזקו, והשליטה היהודית בשטח הולכת וגוברת. זו ההזדמנות שלנו לשנות את המפה.

# data[].attributes.headline
אין עתיד בפלסטין - הסקר שמלמד על המשבר העמוק של ערביי יו"ש

# data[].attributes.subject
אין עתיד בפלסטין - הסקר שמלמד על המשבר העמוק של ערביי יו"ש

# data[].attributes.body
אין עתיד בפלסטין - הסקר שמלמד על המשבר העמוק של ערביי יו"ש

סקר חדש לשנת 2025 של חברת "גאולופ" חושף כי מרבית הפלסטינים ביהודה ושומרון פסימיים מאוד לגבי מצבם הכלכלי ורמת חייהם, כאשר הייאוש הכלכלי נמצא בשיא. לפי נתוני הסקר, 43% מהערבים ביו"ש טענו כי חסר להם כסף למזון בשנה האחרונה – עלייה חדה לעומת שנים קודמות. כמו כן, 75% סבורים כי מצב הכלכלה מתדרדר, ולראשונה, למעלה ממחצית (51%) מדווחים על ירידה ברמת חייהם. על רקע זה, רגשות שליליים כגון דאגה (52%), לחץ (50%) וכעס (44%) התחזקו, ותחושת הביטחון האישי ירדה משמעותית. גאולופ מקשרת את הייאוש להתדרדרות הכלכלית ברשות הפלסטינית, הנובעת בעיקר מהאיסור על כניסת פועלים לעבודה בישראל ומקשיים פיסקליים של הרשות.

בניגוד לתפיסה המקובלת בקרב מערכת הביטחון, מחקר שהזמין בעבר חבר הכנסת צבי סוכות ממרכז המחקר של הכנסת, מלמד שדווקא רווחה כלכלית מביאה לעלייה בטרור, בעוד שעוני מוביל לירידה בו. סוכות מתח ביקורת על מערכת הביטחון, ובעיקר על צה"ל, בטענה שהיא "מכורה" לרעיון שיש לשמר את הרשות הפלסטינית בכל מחיר, מה שמונע אכיפה בנושאים כמו שריפות זבל, שגורמות לנזק כספי עצום ולבעיות בריאות בישראל, רק כדי לא להכביד כלכלית על הרשות. לדידו, "כל צפרדע שהם צריכים לבלוע כדי להחזיק את הרשות הפלסטינית. צה"ל יעשה הכל כדי להחזיק את הרשות הפלסטינית בחיים. זו התמכרות".

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
• הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב הלל בן שלמה ההשתחוויה הסודית שלי 0

# data[].attributes.attachment_link.title
אין עתיד בפלסטין - הסקר שמלמד על המשבר העמוק של ערביי יו”ש • הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
סקר גאולופ שפורסם לאחררונה מצביע על כך שרוב הערבים ביהודה ושומרון פסימיים מאוד לגבי הכלכלה ואיכות החיים שלהם וכי הרגשות השליליים עלו לשיא.

# data[].attributes.headline
דע מה שתשיב - 

כינוס חירום "אל תבנו להם עתיד"

# data[].attributes.subject
דע מה שתשיב - 

כינוס חירום "אל תבנו להם עתיד"

# data[].attributes.body
דף מסרים שמופץ לקראת הצבעות בכמה יישובים בנושא.

קראו והפיצו.

דע מה שתשיב:

כינוס חירום "אל תבנו להם עתיד"

מאז "סיום המלחמה" מתחדש הלחץ על יישובים להחזיר את כניסת פועלי האויב, מדובר

בנושא שמעורב בו המון כסף ולכן הלחצים כבדים מאד. כדי ללחוץ על היישובים לחזור ולהעסיק את האויב, טוענים כי "אם לא נכניס פועלים פלסטינים תהיה הקפאת בנייה בהתיישבות" (לא נכון) ושאין סכנה ביטחונית כי יש אבטחה על הפועלים (נתייחס) לצד לחצים כלכליים על היישובים.

מי שצריך להוביל את המאבק הזה – זה אתם – הציבור הפשוט שנלחם על החיים שלו, לא רוצה "לחזור ל-6 באוקטובר", ומבין שאי אפשר יותר לחיות לצידם – מי שרוצה לחיות אסור לו לתת לאויב עתיד כאן.

ריכזנו לכם כמה נקודות קריטיות על רגל אחת:

⚫להעסיק את האויב זה קו אדום, לא עושים יישוב הארץ על ידי חיזוק האויב.

⚫כשבונים את ארץ ישראל על ידי פרנסה לאויב - שמחירי הבנייה שלו זולים יותר - על כל בית יהודי בונים יותר בתים ערביים.

⚫ דו"ח רגבים שפורסם לפני שנה תיאר כיצד הפסקת כניסת הפועלים שפגעה בכלכלת הרש"פ תרמה לירידה בבנייה הערבית – הכלכלה של הרש"פ ובאופן ישיר גם היכולת להשקיע בהשתלטות

⚫החזרת כניסת הפועלים דווקא עכשיו היא חבל הצלה לרשות הפלסטינית - שנמצאת במצב כלכלי דרמטי כשאחד הגורמים המרכזיים זה עניין הפועלים.

⚫ סקר שפורסם שבוע שעבר מגלה כי רוב ערביי יהודה ושומרון עדיין חושבים

שחמאס ינצח במלחמה.

⚫ הפועל שעובד אצלכם מתכונן ל"יום הדין".

⚫ הנושא של הקפאת הבנייה בשומרון הוא הגזמה, הוספת יחידות דיור זה חשוב, אבל המאבק על יהודה ושומרון מוכרע בשטח, עשרות חוות שתופסות עשרות אלפי דונמים קמו בשנתיים האחרונות. אסור לערבב נדל"ן עם התיישבות.

⚫אנשים שילמו מחירים כבדים על המלחמה, חודשי מילואים ארוכים, בשביל

להכריע את האויב, לא יתכן שיחזקו אותו בשביל כמה אלפי שקלים.

⚫ גם אם לא היו פתרונות חלופיים אסור בשום פנים ואופן להכניס את האויב

לעבודה, בפועל יש פתרונות מעבר לפינה אבל לא רוצים אותם בגלל עניינים כספיים.

⚫ המחיר של בנייה ערבית לא נמדד נכון כי לא מחשבים את כל העלויות העקיפות של העסקת אויב

⚫ הכנסת פועלים היום תפגע ותוריד לטמיון את כל העבודה לצמיחת פתרונות חלופיים להתמכרות המסוכנת.

⚫ הסכנה הביטחונית מכניסת הפועלים היא לא רק כאן ועכשיו שיכולה להיפתר

על ידי אבטחה, את הטבח לא ביצעו פועלים הם הביאו מודיעין.

⚫ מחבל עושה פיגוע במקום שהוא מכיר ולכן הכנסת הפועלים מגדילה את הסיכויים לפיגועים.

# data[].attributes.headline
בקרוב אצלכם בבית החולים: 75 רופאים חדשים בוגרי האוניברסיטה באבו דיס

# data[].attributes.subject
בקרוב אצלכם בבית החולים: 75 רופאים חדשים בוגרי האוניברסיטה באבו דיס

# data[].attributes.body
בהודעה שפרסמה אונ' אלקודס ממזרח ירושלים היא ציינה כי כל 75 התלמידים ממזרח ירושלים ומהרשות הפלסטינית שניגשו למבחנים לקבלת רישיון רפואה בישראל עברו את המבחן בהצלחה. בעבר משרד הבריאות לא רצה לאשר לתלמידי האוניברסיטה לגשת לבחינה, אך בית המשפט המחוזי בירושלים כפה עליה.

האוניברסיטה באבו דיס, הפועלת תחת פיקוח המל"ג הפלסטיני, מזוהה עם פעילות טרור ואירועים של הסתה. בעבר יצאו משם מחבלים, ובשנים האחרונות נתפסו במתחם חומרי תעמולה של חמאס. לפני כשנתיים פורסם ב"קול היהודי" תיעוד מטקס סיום של הפקולטה לרפואה, בו נראו בוגרים שרים שירי הלל למחבל הרופא מג'נין, עבדאללה אחמד אבו תין.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/49nNcxC

# data[].attributes.headline
הרב מנחם בן שחר ואלחנן גרונר

# data[].attributes.subject
הרב מנחם בן שחר ואלחנן גרונר

# data[].attributes.body
החל מהדקה ה-39 בעניין העסקת אויבים

# data[].attributes.attachment_link.title
האזהרה ההזויה של נציג השב"כ בבוקר הטבח | הרב מנחם בן שחר ואלחנן גרונר - מדברים בהר

# data[].attributes.headline
הזמנת מודעות

# data[].attributes.subject
הזמנת מודעות

# data[].attributes.body
רוצים הודעה מותאמת ליישוב או לעיר שלכם?

שלחו ווצאפ למספר הזה עם שם הישוב וקבלו בחזרה עיצוב מוכן.

https://wa.me/972542628887

# data[].attributes.headline
בית המשפט המחוזי קיבל את ערעורו של המנהל האזרחי וקבע כי הסמכות לאשר הכנסת פועלים פלסטינים לשטח העיר אריאל שמורה למפקד הצבאי בלבד.

# data[].attributes.subject
בית המשפט המחוזי קיבל את ערעורו של המנהל האזרחי וקבע כי הסמכות לאשר הכנסת פועלים פלסטינים לשטח העיר אריאל שמורה למפקד הצבאי בלבד.

# data[].attributes.body
ומי בכלל ערער?

ראו כאן את הפסק המלא:

a7.org/?file=20251103094033.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרסום ראשון: בית המשפט המחוזי בירושלים, בשבתו כבית משפט לערעורים אזרחיים, הפך את החלטתו של בית המשפט לעניינים מקומיים באריאל, וקבע כי לעיריית אריאל אין סמכות למנוע העברת בקשות להעסקת פועלים פלסטינים לגורמים בצה"ל. בכך התקבל ערעורו של המנהל האזרחי, שטען כי העירייה חרגה מסמכותה.

השופטים עודד שחם, אברהם רובין ונמרוד פלקס הבהירו: "לסמכות מרחיקת לכת מסוג זה לא מצאנו כל עיגון. הסמכות להתיר כניסה לשטח הסגור, ובכלל זה לשטחה של העירייה, נתונה למפקד הצבאי".

פסק הדין ניתן בעקבות ערעור שהגיש המנהל האזרחי על פסיקה שניתנה לפני כחצי שנה בבית המשפט לעניינים מקומיים באריאל, שדחתה עתירה של בעלי עסקים בעיר.

אז קבע השופט אמיר דהאן כי החלטת העירייה לצמצם כניסת פועלים בעקבות מתקפת 7 באוקטובר נובעת משיקולים ביטחוניים לגיטימיים.

העתירה המקורית הוגשה לאחר שהעירייה התירה כניסת פועלים פלסטינים אך ורק לאזור התעשייה ולשכונת "אבני חן", בכפוף לאמצעי אבטחה. העותרים ביקשו לאפשר כניסה חופשית לכל רחבי העיר, אך נדחו.

כעת, בית המשפט המחוזי קובע כי לעירייה לא הייתה כלל סמכות לקבל את ההחלטה, גם אם נבעה משיקולים ביטחוניים. את בעלי עסקים בעיר ייצג עו"ד דוד פדוה.

עוד נקבע כי על העירייה להעביר כל בקשה שתתקבל בצירוף עמדתה בלבד, וההכרעה תישאר בידי הגורם הצבאי המוסמך.

מעיריית אריאל נמסר: "עיריית אריאל קיבלה אמש את פסק הדין בעניין הכנסת הפועלים הפלסטינים לעיר אריאל, העירייה תלמד את הפסק ואת השלכותיו הביטחוניות. ההחלטה לא להכניס פועלים פלסטינים היא החלטה בטחונית, אחראית ונכונה. בטחון התושבים הוא ערך עליון. העירייה תשקול את צעדיה בנידון לרבות ערעור לבית המשפט העליון. מאז ה-07/10 תפיסת הביטחון חייבת להיות שונה ומחמירה, הקונספציה של תעסוקה תמורת שקט כבר קרסה ולא ננסה אותה כאן באריאל על רקע האיומים ביו"ש. אנחנו מצרים על כך שפרקליטות צבאית דורסת פסק דין של ביהמ"ש המקומי באריאל ועותרת בצורה תקדימית נגד מדיניות ראש עיר".

בעלי עסקים בעיר מסרו בתגובה לערוץ 7: "ראש העיר, יאיר שטבון, התנהג כבריון מנותק וחסר לב. לצערנו שטבון ראה אך ורק את האינטרס האישי והפוליטי שלו, ולא את האינטרס הציבורי ואת הדאגה לבעלי העסקים ותושבי העיר כולם. במשך שנים, העיר אריאל נבנתה והתנהלה בהסתמך על עובדים ערבים שמגדירים עצמם פלסטינים, שבלעדיהם, וללא חלופה מהממשלה של עובדים זרים, אין כמעט זכות קיום לעסקים ולמפעלים בעיר".

"בעקבות הפסקה במחוזי אנו מתכוונים להגיש תביעה אישית נגד ראש העיר, יאיר שטבון, שלקח לעצמו סמכות לא לו תוך רמיסה ברגל גסה של בעלי עסקים רבים בעיר, שסבלו מנזקים אדירים, וחלקם אף הגיעו לכדי קריסה וסגירה. הביטחון חשוב לכולנו ועדין, אנו עומדים על הזכות שלנו לעבודה ופרנסה בכבוד ומקווים שראש העיר יאיר יקבל בהכנעה את ההחלטה ולא יקשה עם דרישות מדומיינות בנוגע לסידורי הביטחון".

# data[].attributes.attachment_link.title
פסק דין: לעיריית אריאל אין סמכות לחסום בקשות להעסקת פועלים פלסטינים

# data[].attributes.attachment_link.description
בית המשפט המחוזי קיבל את ערעורו של המנהל האזרחי וקבע כי הסמכות לאשר הכנסת פועלים פלסטינים לשטח העיר אריאל שמורה למפקד הצבאי בלבד. העירייה תעביר את הבקשות בצירוף עמדתה, אך לא תוכל למנוע את העברתן.

# data[].attributes.headline
המציל הערבי בורד יריחו נתפס עם אמל"ח

# data[].attributes.subject
המציל הערבי בורד יריחו נתפס עם אמל"ח

# data[].attributes.body
ג'מאל מחאליס, תושב מחאליס שבאזור הברחות סמוך ליריחו, נעצר לפני כשבועיים כשברכבו נמצא אמל"ח. עד מעצרו הוא הועסק כמציל בבריכה בורד יריחו. בעוד המנהל האזרחי טוען שמעולם לא הונפק לו אישור עבודה במקום, נציגי הבריכה מתארים אותו כעובד נאמן ומסור ומתעקשים שהיה לו אישור עבודה. לפני כשנתיים חוסל מחבל מיריחו שהתברר אף הוא בעבר כמציל לשעבר בקיבוץ קליה.

במקביל, סקר שפורסם לאחרונה מציג תמונה מדאיגה: רוב ערביי יהודה ושומרון, לצד תומכים רבים בעזה, ממשיכים להצדיק את הטבח שביצע חמאס ולתמוך במאבק מזוין נגד ישראל, גם במחיר סבל מתמשך. הנתונים חושפים שהמוטיבציה הלאומנית והאיבה לישראל לא פחתו גם לאחר שנתיים של מלחמה והרס, ומחדדים את הסכנה הטמונה בהסתמכות על כוח עבודה ערבי מתוך אוכלוסייה שרובה מזדהה עם אויבי ישראל.

לקריאת הכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/47xKN2p

# data[].attributes.headline
מיכאל בן ארי על האויב הערבי

# data[].attributes.subject
מיכאל בן ארי על האויב הערבי

# data[].attributes.headline
אל תבנו להם עתיד

# data[].attributes.subject
אל תבנו להם עתיד

# data[].attributes.body
בהמשך לנתונים האלו👆

קראו את מה שכתב מאיר אטינגר.

עוד קצת נתונים כדי להבין עד כמה האחיזה של האויב כאן בארץ נשענת על העבודה שאנחנו נתנו להם:

1. ערב המלחמה היו קרוב ל-180 אלף פועלים "פלסטינים" שעבדו בישראל וב"התנחלויות" [יישובים ואזורי תעשייה ביו"ש]

2. מדובר במספר עצום שהוא כ⅕ מכוח העבודה ברשות הפלסטינית.

3. הכסף שהכניסו הפועלים היה שווה ערך לכ¼ (!) מהתמ"ג (תוצר מקומי גולמי) הפלסטיני.

4. השכר הממוצע היומי של עובד אצל יהודים (239 ₪ בממוצע) היה גבוה בהרבה מהממוצע שכר יומי ברשות הפלסטינית. - (130 ₪ בממוצע)

5. בעקבות עצירת העסקת האויב - ירד השכר הממוצע הכללי ברשפ ב-20 ₪. וירידה של 20% בהכנסה הראלית לנפש.

6. על פי דו"ח הבנק העולמי בגלל שלעובדים בישראל היה שכר ממוצע גבוה יותר וממילא יותר כוח קנייה - השינוי השפיע לא רק על רמת החיים האישית, אלא על הצריכה וממילא באופן משמעותי על הכנסות הרשות הפלסטינית ממיסים

7. על פי דו"ח נוסף של הבנק העולמי מחודש ספטמבר האחרון: הפסקת העסקת הפועלים גרמה למשבר תקציבי עם השלכות פיסיקליות המאיימות על יציבות הרשות הפלסטינית.

8. די ברור למה השב"כ של רונן בר וממשל ביידן השקיעו מאמצים רבים בהחזרת העבודה של האויב לישראל - מי שמאמין בדרך אוסלו יעשה הכל כדי להציל את הרשות הפלסטינית.

באותה מידה - בלתי נתפס שמי שמבין את הסכנה, ורוצה למוטט את הרשות הפלסטינית - יתן לה חבל הצלה בזמן שבו היא במשבר חסר תקדים.

אל תבנו להם עתיד

# data[].attributes.headline
כך הפצ״ר של פיקוד מרכז ואלוף הפיקוד אבי בלוט עתרו כנגד הזכות של תושבי יו״ש לבחור האם להכניס פועלים  ערבים לישובים

# data[].attributes.subject
כך הפצ״ר של פיקוד מרכז ואלוף הפיקוד אבי בלוט עתרו כנגד הזכות של תושבי יו״ש לבחור האם להכניס פועלים  ערבים לישובים

# data[].attributes.body
החיים של תושבי יהודה ושומרון שווים פחות?

# data[].attributes.headline
 ירידה משמעותית בבניה הערבית

# data[].attributes.subject
 ירידה משמעותית בבניה הערבית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
• הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב הלל בן שלמה ההשתחוויה הסודית שלי 0

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים הפסיקו לשלם, הכסף נגמר: ירידה משמעותית בבניה הערבית • הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
נתונים שפורסמו ע”י הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה חושפים ירידה משמעותית בבנייה הערבית ביהודה ושומרון מאז תחילת המלחמה

# data[].attributes.headline
נלחמים על החיים

# data[].attributes.subject
נלחמים על החיים

# data[].attributes.headline
 מי יחליט אם מוטב הפסד דמים או שפיכות דמים?  בעל הממון💰 או בעל הדמים🩸?

# data[].attributes.subject
 מי יחליט אם מוטב הפסד דמים או שפיכות דמים?  בעל הממון💰 או בעל הדמים🩸?

# data[].attributes.body
ויכוח בפאנל בערוץ 14

על כניסת אויבים לישובים ולערים

# data[].attributes.headline
התקוממות עממית

# data[].attributes.subject
התקוממות עממית

# data[].attributes.body
כ-80% הביעו התנגדות להעסקת פועלים פלסטינים ביישוב

# data[].attributes.attachment_link.title
תושבי שילה התנגדו להעסקת פועלים פלסטינים

# data[].attributes.attachment_link.description
בהצבעה שקיימו אמש תושבי שילה השתתפו 645 מצביעים, מתוכם כ-80% הביעו התנגדות להעסקת פועלים פלסטינים ביישוב.

# data[].attributes.headline
יישובי יהודה ו

# data[].attributes.body
יישובי יהודה ושומרון נקרעים בין הצורך בהתפתחות ובבנייה ובין החשש להעסיק ערבים אחרי 7 באוקטובר

רבקי גולדפינגר

# data[].attributes.attachment_link.title
פלשתינים יבנו? התושבים נקראים להכריע - בשבע

# data[].attributes.attachment_link.description
בשבועות האחרונים הרוחות סוערות ביישובים רבים ביהודה ושומרון. שאלת כניסת הפועלים הפלשתינים לבנייה ביישובים, כן או לא, מעוררת מחלוקת רבה והגיעה, כך נראה, לנקודת רתיחה. ביישוב שילה, כמו ביישובים רבים נוספים, יגיע הדיון לשלב ההכרעה במשאל שיתקיים באספת תושבים היום (חמישי). במשאל יתבקשו התושבים לבחון את מכלול השיקולים ולהכריע אם תתאפשר כניסת פועלים פלשתינים ליישובם. […]

# data[].attributes.headline
זמביש במסע טיהור השרץ

# data[].attributes.subject
זמביש במסע טיהור השרץ

# data[].attributes.body
תגובת אלחנן גרונר:

מזכ"ל אמנה זמביש פונה בסרטון הסברה לתושבי הישוב ברוכין וישובים נוספים כדי לשכנע אותם להכניס ערבים מיהודה ושומרון לעבודה בישוב

מה שזמביש לא מתייחס אליו אלו כמה נקודות שאני רוצה להגיד לכם, אבל קודם כל הסיפור הוא שינוי ראש והבנה שהיום המלחמה המרכזית ביהודה ושומרון היא על השטח באמצעות חוות, גבעות ונקודות התיישבות חדשות, ועל יאוש האויב ומגמות הגירה שלו, ולא על עוד יחידות דיור בישוב כזה או אחר (שזה כמובן נהדר וחשוב אבל לא העיקר היום).

ועכשיו לנקודות:

1. ביטחונית, עם כל הכבוד להוראות מערכת הביטחון, ראינו מה היא שווה בכל כך הרבה הזדמנויות. הפועלים מקרב האויב אוספים מודיעין וכמו בישובי העוטף זה עלול לשרת אותם בטבח הבא חלילה. אבל זה החלק הקל.

2. נכון שאנחנו נרחיב את כמות הבתים בישובים בבנייה עם ערבים, אבל במו ידינו אנחנו באותה פעולה מפרנסים את אלו שרוצים לשחוט אותנו ולשתות את דמינו. זה מטורף עד פסיכופטי, וזה שהתרגלנו לזה במשך שנים זו קושיה עלינו.

3.ההתיישבות אמנם תתרחב אבל עם הכסף שהאויב מקבל הוא מרחיב בעצמו את כפריו ובתיו ואחיזתו בארץ - מהכסף שלנו. זה מה שקורה במשך שנים רבות ואנחנו עוצמים עיניים.

4. הגיע הזמן שההתיישבות ביהודה ושומרון תצא מהדאגה לשקל וחצי שלה ותסתכל באופן יותר רחב. הערבים על סף יאוש. לא סתם הקמפיין של "אין עתיד בפלסטין" כל כך תפס אצלם ברשתות. הם מרגישים את זה שהעסק התהפך לטובת היהודים. ועכשיו מי שמעסיק אותם ויתן להם תקווה וביטחון כלכלי להישאר פה יהיו תושבי הישוב ברוכין ושאר הישובים האידיאולוגיים ביהודה ושומרון??

5. נכון, זה מורכב וקשה, אבל רבאק אנשים הקריבו במלחמה חיים, איברי גוף ומאות ימי מילואים, בתפהו מהבתים לתקופות. אז כן, עדיף להקריב הקפאה מסוימת של מבנים או לשלם יותר והרבה יותר כסף לפועלים יהודים ובעיקר להשקיע מאמץ גדול יותר לפתרונות, ולא להעסיק את האויב ולוותר על הישגים שהושגו פה במלחמה קשה.

6. אתם רואים מציאות שבה הייתם מצביעים על העסקת פדופילים בגן הילדים בישוב שלכם, כן, לא וצדדים לכאן או לכאן, זה אירוע מורכב, יש מחסור בגננות, וזה לא פשוט וכד? האם הייתם מכניסים חזיר למכולת בישוב כי זה יותר זול ויש מצוקת מזון חמורה? מה ההבדל בעצם?

7. בזמן שבצדק מקפיאים הכנסת עובדים ערבים מיהודה ושומרון לרחבי הארץ, דווקא אנשי ההתיישבות האידיאולוגיים מכניסים אותם לעבודה? למה ברמת גן לא ובברוכין כן?

8. אם זמביש, ראשי המועצות ביו"ש ואישי הציבור שלנו היו משקיעים את כל האנרגיות בפתרונות מתוך הבנה שחד וחלק לא נעסיק את האויב, נקודה סוף פסוק, במקום בלשכנע את התושבים להעסיק את האויב, אני בטוח שסד הזמנים לפתרונות היה מתקצר דרמטית.

וכן! יש פתרונות. בגלל העסקת הערבים אנחנו מפגרים טכנולוגית בתחום הבנייה למרות שאנחנו "אומת ההייטק".

יש ויהיו יותר פתרונות, אם זה בטכנולוגיה ואם בעובדים זרים ואם בעידוד חרדים או לוחמים משוחררים להיכנס לתחום.

תגידו לי שזה לא ריאלי? לעלות לסבסטיה היה ריאלי? אנחנו פה בשביל נדל"ן או כדי לגאול את ארצינו הטובה ולסלק ממנה את אויבינו?

כמו שאנשים נשכו שפתיים כשהבעל או הבן או האבא היה 400 יום במילואים, הם ינשכו שפתיים עוד וידרשו מהקבלנים והיזמים, מהממשלה ומהציבור עצמו, פתרונות בנייה שלא כוללים את השמדתנו במו ידינו. וכשזה יקרה תהיה פה מהפיכה אמיתית ונביט אחורה ולא נבין איך היינו כאלה פסיכים כל השנים.

9. אנחנו בדיוק אוספים מקרים של ערבים שרצחו מעסיקים או כאלו עם אישורי בנייה שביצעו פיגועים. יש עשרות רבות רבות שחטפו, רצחו, פצעו, הרעילו וכו. חלקם אגב שוחררו בעסקאות האחרונות

וזה עוד בלי שדיברנו על הנזקים העצומים המכוונים שהפועלים הערבים גורמים בבנייה. תשאלו כל קבלן. פרויקטים סבלו נזקים עצומים. אז לפעמים הזול עולה ביוקר, ולפעמים הוא עולה בדם יהודי רב, ובעיקר - בהבאת תקווה לאויב

# data[].attributes.attachment_link.title
משבר הבנייה ביישובים: הקריאה של זמביש לתושבי יו”ש

# data[].attributes.attachment_link.description
בסרטון שהפיץ לתושבי ברוכין ויישובים נוספים, הסביר מזכ”ל אמנה כי ללא העסקת פועלים פלסטינים - תחת אמצעי ביטחון הדוקים - לא ניתן להמשיך לבנות שכונות חדשות. לדבריו, מדובר בהחלטה כואבת אך הכרחית להתפתחות היישובית.

# data[].attributes.attachment_caption
מהקול היהודי - מופץ גם ברשתות הערביות

# data[].attributes.headline
או אנחנו או הם

# data[].attributes.subject
או אנחנו או הם

# data[].attributes.body
בעקבות הטבח שביצעה חמאס: מספר הולך וגדל של יהודים בישראל אינם מעוניינים להעסיק ערבים. פועלים יהודים מחליפים את הפועלים הערבים ובונים בתים חדשים ביהודה ושומרון. הפועלים הערבים נשארים ללא עבודה.

בסרטון: פועלים יהודים בונים בית באזור שכם

# data[].attributes.attachment_caption
תושבי ברוכין - מחזקים אתכם!  

# data[].attributes.headline
הרב מנחם בן שחר

# data[].attributes.subject
הרב מנחם בן שחר

# data[].attributes.body
איילת לאש:

‏יש עכשיו סאגה ביישובים ביו"ש,

בין התושבים למועצות (ולעסקני המגזר),

תושבים מתנגדים להכנסת ערבים אויבים לבניה,

והמועצות+עסקנים דוחפים לפרנס את האויב בכח,

אז תושבים יקרים,

אחרי כל ההסברים היפים של העסקנים, תזכרו: כשאתם מפרנסים את האויב,

על כל בית שמוחמד בונה לכם,

הוא בונה לו שתיים.

בהעסקת האויב אתם בעצם מוסיפים עוד ועוד בתי אויב ברחבי יוש.

ככה פשוט.

אם אנחנו רוצים לגרום לאוייב לעוף מפה, הצעד הראשון הוא לגרום לו להתייאש.

שלא ישתלם לו לגור פה.

שלא תהיה לו פרנסה.

שיהיה לו רע

ועוד יותר רע

ועוד יותר רע.

מעסיקים אויבים?

אתם נותנים להם עוד סיבות להשאר פה.

תצביעו ברגליים.

מי יבנה?

שהממשלה תשבור את הראש.

שתתחיל לייבא פועלים מרחבי העולם, שהם לא תומכי נוחבות. אני בטוחה שיש בנמצא.

# data[].attributes.attachment_caption
מדהים!  אי העסקת פועלים ערבים מסייעת בצמצום בנייה ערבית! 

# data[].attributes.body
WIN WIN

# data[].attributes.headline
אי העסקת הפועלים הערבים זה לא רק עניין ביטחוני, אלא מהלך אסטרטגי, של התפכחות הכרחית ביהודה ושומרון שמגדיר את היעד הסופי - אנחנו פה במקומם.

# data[].attributes.subject
אי העסקת הפועלים הערבים זה לא רק עניין ביטחוני, אלא מהלך אסטרטגי, של התפכחות הכרחית ביהודה ושומרון שמגדיר את היעד הסופי - אנחנו פה במקומם.

# data[].attributes.body
מאיר אטינגר:

עוד קצת הרחבה בנושא של כניסת הפועלים ליישובי יהודה ושומרון והלחצים של אמנה:

1. כשהתחילה ההתיישבות ביהודה ושומרון, התפתחה תפיסה שנתיישב כאן "לצד הערבים" ולא במקומם. ומה יהיה עם הערבים? הנחת העבודה האמינה שיהיה נוח להם, שעדיף להם שלטון של ישראל כי תהיה להם רווחה כלכלית, והשאר "הלכתא למשיחא".

האמת היא שזה התפוצץ בפרצוף די מהר, הערבים לא התכוונו ללכת לשום מקום וגם לא לוותר על הזכויות הלאומיות שלהם. להפך ככל שתנאי החיים של הערבים השתפרו, והם לא היו במרדף תמידי אחרי הקיום הבסיסי, התאבון לרעיונות לאומיים גדל.

התהליך הזה התפוצץ כבר בפיגועים בראשית שנות ה-80, והתעצם באינתיפאדה הראשונה, כך החל להתגלגל תהליך אוסלו, מועידת מדריד והלאה, שהרי אם הערבים פה והם כאן כדי להישאר, צריכה להיות חלוקה מסוימת.

בתקופה שאחרי אוסלו ההתיישבות עברה למוד אחר, החלומות על כל יהודה ושומרון נגנזו במגרת החלומות הלא ראליים, השיח עסק בשטחי c לכל היותר, וגם ראשי מועצת ישע דיברו במונחים של הכרה באוטנומיה ערבית.

התהליך הזה היה תוצאה בלתי נמנעת של תפיסת העולם של להתיישב לצד הערבים, תהליך שהגיע לדרך ללא מוצא בהתנתקות כאשר התברר שאי אפשר ביחד - אם לא נגרש אותם יגרשו אותנו.

העסקת הפועלים הערבים היה מימד מרכזי של תפיסת העולם הזו, אשליות הדו-קיום של השנים הראשונות התנפצו בסדרת פיגועים שבהם רצחו מחבלים את המעסיקים שלהם, וגם כאשר נשמרו סידורי ביטחון - המסר היה שהאויב כאן, מתפרנס ויש לו פה עתיד.

התוצאה גם בתחום ההתיישבות היתה הסתגרות לתוך תחומי מושב, עיסוק ביחידות דיור בתוך "אצבעות".

למעשה, גם פרויקט החוות ובכלל תפיסת המרחבים שאמנה היום שותפה בו, התחיל בניגוד לתפיסת העולם של אמנה שרצתה לקדם יעד של מיליון תושבים ביהודה ושומרון בבנייה רוויה.

תפיסת העולם עד לפני שנים לא רבות התייאשה (מעשית לא אידיאולוגית) מהמרחב ורצתה להתמקד בהכרעה כמותית

לא סתם, התפתחות הגבעות והחוות ותפיסת המרחבים התפתחה דווקא מציבור שדוגל בעבודה עברית. כדי להאמין ולפעול שכל הארץ תהיה שלנו, צריך לתפוס שלאויב אין תקווה, ושאנחנו כאן כדי להיות במקומו - וברור שלא לפרנס אותו.

את השיח של "לחיות לצד הערבים" צריך להחליף בסיסמא הפשוטה "אין עתיד בפלסטין", במקום לתת להם תקווה - לגדוע להם את התקווה.

אי העסקת הפועלים הערבים זה לא רק עניין ביטחוני, אלא זה מהלך אסטרטגי, של שינוי ראש ותפיסה הכרחי ביהודה ושומרון שמגדיר את היעד הסופי - אנחנו פה במקומם.

המהלך הזה גם נושא פירות - הכלכלה של ישות הטרור הפלסטינית התבססה בשיעור ניכר על הפרנסה שאנחנו נתנו לאויבינו. ההתפכחות שהיתה אחרי טבח שמחת תורה לא לתת להם תעסוקה הביאה לקריסה משמעותית ברשות הפלסטינית והחלישה את כוחה מאד, את התוצאה רואים גם בהתיישבות בשטח.

חייבים להמשיך בזה - עד היאוש המוחלט של האויב.

אנחנו עומדים היום בצומת דרכים - האם חוזרים לדרך של לתת תקווה לאויב, של דו קיום מדומיין, דרך שבסופה אויב שדורש את שלו כדי לחיות כאן, את הדרכים, את האדמות.

או ממשיכים בקיום המצווה "והורשתם את יושבי הארץ" כשהבסיס של זה הוא גדיעת הפרנסה של האויב כדי לא לתת לו חניה כאן.

2. ובחזרה לנושא הביטחוני - אמנם הנושא הביטחוני הוא שולי באופן יחסי בסוגייא האסטרטגית הזו, ובכל זאת יש גם היבט משמעותי.

השיח שעוסק בסיכון המיידי של המחבלים באתרי הבנייה ביישובים הוא שיח של ה-6 באוקטובר. שיח שרואה בסכנה הביטחונית את הטווח הקצר בלבד (כפי שזמביש טען שאתרי הבנייה ביישובים הם המקום הבטוח ביותר..)

ההתפכחות של אחרי שמחת תורה, הבינה שהאויב חושב לטווח ארוך, המחבל שנמצא ביישוב ובונה בתים, יכול לא לבצע את הפיגוע לא היום, ולא מחר, וגם לא עוד חודש, הם אוספים מודיעין, הם מתכננים.

זו תובנה שניתן להבין רק כאשר מבינים שכל עוד יש להם תקווה, הם כאן כדי להישאר, הם לא זנחו את שאיפותיהם לרצוח יהודים ולא את התקווה לכבוש את הארץ.

מי שהבין את זה מבין שהחשיבה שתופסת את האיום הביטחוני רק בהיבט של הקב"ט היא צרת מחשבה והסתכלות, וחוזרת על כל אותם הטעויות שקדמו לטבח.

אל תחזרו למדוד יכולות, הכוונות כאן, באתר הבנייה ליד, ואם הם לא מוצאות איך להגשים את עצמן הן מתכוננות.

יש רק דרך אחת - אין עתיד בפלסטין. שיהיה ברור לחלוטין שאין להם שום תקווה פה, ולעשות הכל שהם ילכו.

# data[].attributes.headline
במוצב נחל עוז לא מפיקים לקחים

# data[].attributes.subject
במוצב נחל עוז לא מפיקים לקחים

# data[].attributes.headline
לטפל גם באויב בתוך הארץ

# data[].attributes.subject
לטפל גם באויב בתוך הארץ

# data[].attributes.body
עובדת בבי''ח רמב''ם: "לא יודעת למה כתוב לי בחוזה שאני עובדת ברמב"ם ולא בשיפא.

חייבים לטפל גם באויב בתוך הארץ"

# data[].attributes.headline
מי נותן לערבים עתיד?

# data[].attributes.subject
מי נותן לערבים עתיד?

# data[].attributes.body
לצפייה בפרק https://youtu.be/zC1ga1sTxBk

# data[].attributes.headline
קריסה כלכלית של ערביי יו"ש בעקבות הפסקת עבודתם בישראל

# data[].attributes.subject
קריסה כלכלית של ערביי יו"ש בעקבות הפסקת עבודתם בישראל

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
• הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
צבי פישמן שחררו את בן אוליאל עכשיו 3

# data[].attributes.attachment_link.title
בשמאל הקיצוני מקוננים: משבר התעסוקה גורם לערבים לאבד תקוה ב‘פלסטין’ • הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
דו”ח חדש של ארגוני שמאל קיצוני מתריע: קריסה כלכלית של ערביי יו”ש בעקבות הפסקת עבודתם בישראל

# data[].attributes.headline
הטרור בקרב הערבים בישראל

# data[].attributes.subject
הטרור בקרב הערבים בישראל

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
* הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עמיחי שילה, הקול היהודי

ד' תמוז תשפ"ה - 18:04 30/06/2025

כתב אישום הוגש לבית המשפט המחוזי בבאר שבע נגד שני ערבים תושבי הנגב, בחשד שהצטרפו לארגון הטרור דאע"ש ורצו לבצע פיגוע בגלל הזדהות עם המצב בעזה

על פי כתב האישום, מחמד אלמעאבדה (20) מערערה שבנגב ומוחמד קבועה (18) מכסיפה, נפגשנו בבית קפה בכסיפה, ודיברו על ההזדהות שלהם עם ארגון הטרור.

מחמד בן מוסא צפה עוד לפני כן בסרטונים ותכנים של ארגון הטרור ברשת, ואחרי המפגש הוא התחיל לשלוח סרטונים גם לקבועה ולחבר נוסף. הוא גם העלה סרטונים כאלה לרשת הטיק טוק.

אחרי זמן מה, ובעקבות החדשות על הלחימה של צה"ל נגד חמאס בעזה, החליטו השניים לבצע פיגוע טרור לקראת חג הקורבן.

לאחר מכן השניים נעצרו, וכעת הם עומדים לדין בחשד לעבירות של קשירת קשר למעשה טרור.

זה כבר מזמן לא אירוע נקודתי. ערבים בישראל מצטרפים לארגון הטרור דאע"ש כל הזמן, ומספר פיגועי טרור רצחניים נעשו תחת דגל הארגון ומתוך הזדהות איתו. למרות זאת, נראה שמדינת ישראל ממשיכה לנסות להרוג את כל היתושים במקום לייבש את הביצה, שיטה שלעולם לא תסיים את התופעה לחלוטין.

# data[].attributes.attachment_link.title
הטרור בקרב הערבים בישראל: כתב אישום לשני ערבים מהנגב בחשד שהצטרפו לדאע"ש * הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
תושב ערערה ותושב כסיפה מואשמים בתכנון פיגוע לכבוד חג הקורבן ובהזדהות עם ארגון הטרור דאע"ש

# data[].attributes.headline
פועלים בחטמ"ר עציון

# data[].attributes.subject
פועלים בחטמ"ר עציון

# data[].attributes.attachment_caption
לאחר בדיקה מתברר שהמאבטח בקניון בעיר חריש הינו שוהה בלתי חוקי תושב הרש״פ.

# data[].attributes.headline
מאבטח בקניון בעיר חריש - שב"ח! 

# data[].attributes.subject
מאבטח בקניון בעיר חריש - שב"ח! 

# data[].attributes.body
אתמול התקבל דיווח במוקד 100 של משטרת ישראל על אדם הנראה חשוד המשמש כמאבטח בקניון בעיר חריש.שוטרי מחוז חוף מתחנת עירון שהגיעו למקום מייד עם קבלת הדיווח פגשו במאבטח ובבדיקה שביצעו עלה כי המאבטח הינו שוהה בלתי חוקי תושב הרשות אשר מועסק ונמצא בחריש ללא אישור שהייה כחוק.החשוד, תושב הכפר אום אל ריחן בן 34, נעצר לחקירה בתחנת המשטרה. בסיומה נכלא.המשטרה פתחה בחקירה נגד המעסיק, בחשד להעסקת שב"ח והעסקה ללא רישיון בתחום הרגיש של אבטחה.היום, בהתאם לצרכי וממצאי החקירה תבקש המשטרה להאריך את מעצרו בבית משפט השלום בחדרה.משטרת ישראל תמשיך לפעול בנחישות לאיתור שוהים בלתי חוקיים, במיוחד כאשר הם מועסקים במקומות ציבוריים ותחת מעטה ביטחוני – על מנת להבטיח את שלום הציבור וביטחונו(דוברות המשטרה)נזכיר כי הכפר אום אל ריחן הינו כפר בצפון השומרון, מעבר לקו הירוק - אך בתוך הגדר (לא נדרשים לעבור מחסום).

# data[].attributes.headline
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.subject
נגד העסקת פלסטינים: "שלא יעבדו לעולם"

# data[].attributes.body
יגאל דמרי, הבעלים של אחת מחברות הבניה הגדולות בישראל, הביע בוועידה השנתית להתחדשות עירונית את התנגדותו להעסקת האויב

לכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4jrmNR9

# data[].attributes.body
רוב הישראלים נגד העסקת פלסטינים בבנייה

# data[].attributes.attachment_link.title
סקר: רוב הישראלים נגד העסקת פלסטינים בבנייה

# data[].attributes.attachment_link.description
ממצאי הסקר מצביעים על חוסר אמון עמוק בקרב הציבור היהודי (93%) בהעסקת עובדים פלסטינים בישראל לאחר הטבח בשבעה באוקטובר.

# data[].attributes.headline
לאיזה גוי תמכור חמץ?

# data[].attributes.subject
לאיזה גוי תמכור חמץ?

# data[].attributes.body
פסק דין תקדימי ודרמטי קיבל את עמדת ראש העיר: נדחתה עתירה לאפשר כניסה בלתי מוגבלת של פועלים פלסטינים לאריאל; ראש העיר, יאיר שטבון: "אין פשרות על ביטחון תושבי אריאל. נקודה. עכשיו צריך לסייע לבעלי העסקים בעיר."

סערה משפטית הסתיימה היום בהכרעה חד משמעית לצד עיריית אריאל ותושביה. בית המשפט המקומי דחה על הסף את עתירת מספר בעלי עסקים בעיר, אשר דרשו לאפשר כניסה בלתי מוגבלת של פועלים פלסטינים לשטחי העיר.

ההחלטה החד-משמעית של בית המשפט מחזקת את מדיניות הביטחון של ראש העיר אריאל, יאיר שטבון, אשר עמד מול הניסיונות לערער על שיקולי הביטחון המקצועיים של העירייה וגורמי הביטחון.

כזכור, בעקבות אירועי ה-7 באוקטובר 2023, נאסרה כניסת פועלים פלסטינים לישראל ולאריאל. בהמשך, ולאחר הערכת מצב ביטחונית קפדנית, אישרה העירייה כניסה מבוקרת של פועלים פלסטינים לאזור התעשייה ולמתחמים סגורים ומאובטחים כדוגמת אתרי הבנייה בשכונת המגורים המתאכלסת בעיר- "אבני חן".

עתירת בעלי העסקים ביקשה לכפות על העירייה מדיניות רופפת יותר, ולאפשר כניסה חופשית של פועלים פלסטינים לכל רחבי העיר, תוך התעלמות מובהקת מהסיכונים הביטחוניים הפוטנציאליים. אולם, בית המשפט קבע באופן ברור כי "בית משפט צריך להיות זהיר שלא לשים את שיקול דעתו במקום שיקול דעתה של הרשות המקומית המוסמכת על פי חוק והאחראית בפני בוחריה בנושאי ביטחון הציבור".

השופט הפוסק אמיר דאהן הוסיף בהחלטתו: "התכלית של שמירת ביטחונם של התושבים היא תכלית לגיטימית וראויה, במיוחד בנסיבות הזמן לאחר 07-10-2023. בית המשפט מצא על פי התשתית הראייתית שבפני כי החלטת העירייה נעשתה לתכליות אלה ולא לתכליות זרות."

ראש העיר אריאל, יאיר שטבון, הגיב לפסיקת בית המשפט: "היום, הצדק וההיגיון ניצחו. בית המשפט העביר מסר חד וברור: ביטחון תושבי אריאל אינו נתון למשא ומתן. נקודה. אני מבין היטב את האתגרים העומדים בפני בעלי העסקים בעיר, ואני רוצה להבהיר חד משמעית: אני לא במלחמה נגדם. הביטחון של כולנו הוא מעל הכל, ועכשיו, כשבית המשפט תומך בעמדתנו, אנחנו חייבים לשלב ידיים ולמצוא יחד פתרונות שיאפשרו גם לשמור על ביטחון העיר וגם לאפשר לכלכלה המקומית להמשיך ולשגשג. נשלב ידיים עם בעלי העסקים ונייצר פתרונות יצירתיים בכל מקום בו נידרש, נחזק את העבודה העברית, ונמשיך לפעול מול משרדי הממשלה לקליטת עובדים זרים."

זאב משה בן-דורי, עו''ד, שייצג את עיריית אריאל, מסר: "בית המשפט העביר מסר ערכי משפטי מן המעלה הראשונה לפיו מקום בו שיקול דעת ראש העיר והרשות המקומית נעשה בשים לב, שכל ישר, וטובת תושביו ובטחונם, לא ימיר בית המשפט את שיקול דעתו בשיקול דעת הרשות. משעה שהחלטת הרשות היתה מידתית וסבירה ומאוזנת להגנה על ביטחון תושבי העיר נטו, ללא מניעים אחרים, בית המשפט מגבה את המדיניות באופן מלא בצדק רב ודוחה את טענת העותרים."

בית המשפט ציין בהחלטתו את חשיבות השקיפות והמתן מענה לפניות הציבור, והורה לעירייה לפרסם את מדיניותה העדכנית בנושא ולהקפיד על מתן תשובות מפורטות לפניות התושבים.

מצ"ב חומרים רלוונטיים מן העתירה וצילום ראש העיר+עו"ד המייצג בעתירה - ללא קרדיט

לפרטים נוספים:

ליאור שפירא | תקשורת עיריית אריאל | 0539629772

# data[].attributes.headline
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.subject
גם אבו טבלא איתנו😉

# data[].attributes.headline
עבודה ערבית גם בבסיס צאלים!...

# data[].attributes.subject
עבודה ערבית גם בבסיס צאלים!...

# data[].attributes.headline
במשלוחי מנות ובסל הקניות בכל השנה, שימו לב שאין מוצרים המיוצרים ביריחו! 

# data[].attributes.subject
במשלוחי מנות ובסל הקניות בכל השנה, שימו לב שאין מוצרים המיוצרים ביריחו! 

# data[].attributes.body
במשלוחי מנות ובסל הקניות בכל השנה, שימו לב שאין מוצרים המיוצרים ביריחו!

כתבה מחודש לפני המלחמה:

https://www.ynet.co.il/news/article/yokra13569682

https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001408791

חלק מהתוצרת של טמפו מיוצרת ביריחו (בהשגחת בד"ץ העדה החרדית...)

מפעל טמפו ביריחו נקרא אם ג'י בבסי mgbbc

https://youtu.be/-S94mu7e-iw?feature=shared

לא תומכים בטרור!

לא עושים עסקים עם אויבים!

🇮🇱

שושן פורים שמח!

# data[].attributes.headline
סערה בקדומים והר-ברכה:

# data[].attributes.subject
סערה בקדומים והר-ברכה:

# data[].attributes.body
האם הנהגות היישובים ביו"ש נשברו ראשונים בהעסקת פועלים ערבים?

אחרי הפרסום אמש על העימות בכפר תפוח, אנחנו מביאים את הוויכוח הפנימי באותה סוגייה שמתחולל בשבועות האחרונים גם בהר ברכה וקדומים. האם מדובר בצורך הכרחי או בוויתור מסוכן? כל הפרטים בכתבה המלאה.

לכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/4bya4cV

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
* הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיים גלעדי, הקול היהודי

ז' אדר תשפ"ה - 10:49 07/03/2025

לאחר קרוב לשנה וחצי של מאמץ לבנות ללא פועלים ערבים, יישובים בשומרון נשברים וחוזרים לפרנס את האויב. כפי שפרסמנו שלשום, החלטת היישוב כפר תפוח להכניס פועלים סוכלה בשטח בידי התושבים. בקדומים מתנהל מאבק פנימי חריף על הרקע הזה, וכך גם בהר ברכה. כך יוצא שבפרוייקטים בלא מעט ערים בארץ ההתנגדות להכנסת פועלים עומדת באיתנה, ודווקא ההתיישבות ביו"ש מחזירה אותם לתעסוקה. כך, בפועל, היא תורמת להמשך התבססותם ביו"ש. הגורמים התומכים בהחזרת הפועלים: 'נעשה מאמץ להחליף אותם בעתיד'. כל הטיעונים והדילמות בתוך הכתבה. פנינו להנהגות הישובים הר ברכה וקדומים להתייחסותן, אך לצערנו בהר ברכה בחרו שלא להתייחס, ובקדומים התעלמו מפנייתנו

מתחילת מלחמת שמיני עצרת עולה בישראל ההבנה שנדרש שינוי ביחס לאויב, גם בעניין הכנסת פועלים מקרבו. עד היום כניסת הפועלים הערבים מיו"ש לתוך תחומי הקו הירוק אסורה באופן כללי, ומאופשרת רק בצמצום לצרכים שהוגדרו חיוניים. כמעט מדי יום מדווח בחדשות שהוגש צו סגירה לעסק שהעסיק שוהים בלתי חוקיים. ביו"ש עצמה, לעומת זאת, הצבא לא כופה על היישובים הכנסת פועלים אבל גם לא מונע אותה - האלוף שהוא גם המושל הצבאי החליט להשאיר את ההכרעה בידי היישובים עצמם. ביישובים רבים מאוד, ההכרה בכך שפועלים הם מחבלים פוטנציאליים (בביצוע הפיגוע או בהכנתו), כמו גם בכך שפרנסתה של אוכלוסית האויב מחזיקה אותה בארץ במקום שתחפש את גורלה בחו"ל, הביאה להפסקת העסקתם.

אך הבעיה, שמורגשת בכל ישראל משני צדי הקו הירוק, היא שלאורך שנים פיתחנו תלות בכוח העבודה הערבי הזול. הפסקת העסקת הפועלים הערבים מיו"ש הורידה משמעותית את קצב הבניה, במעין הקפאה בפועל. הקבלנים שחתמו על חוזי בניה גדולים נלחצים כלכלית, ולוחצים להחזיר את הידיים העובדות בזול. בחודשים האחרונים החליטו כמה יישובים, שעד כה עמדו בהחלטתם מתחילת המלחמה, לחזור ולהכניס את הפועלים. שיח טעון בנושא מתנהל בעוד יישובים ביו"ש.

בהר ברכה, בקדומים, בכפר תפוח וביישובים נוספים הוחלט ממש באחרונה לחזור להכניס פועלים, ומול ההחלטה קמו מתנגדים רבים. גם המתנגדים וגם אלו שטוענים שאין ברירה מודעים לכך שהבעיה איננה רק החשש הבטחוני המקומי - הדאגה שהערבים שנכנסים ליישוב ינצלו זאת כדי לתקוף יהודים, או לאגור מידע בשטח לקראת התקפה בעתיד. זהו לבדו טעם רציני להמנע מהעסקת ערבים. בפוסט שפרסמה בפייסבוק תושבת קדומים חגית דבירי היא הציגה מודעת אבל ובה כתוב '7.10 בקרוב אצלך'. אבל מעבר לסיכון המיידי, הבעיה העקרונית שכולם מתייחסים אליה היא מתן האחיזה לאויב בארץ. נסיון העבר, וההגיון הפשוט, מלמדים שבזמני מתח בטחוני שבהם הפרנסה בתוך הקו הירוק וביישובים היהודיים נחסמת בפני ערביי יו"ש, ההגירה החוצה גוברת. פרנסה שמחזיקה את ידי הערבים תושבי רש"פ מובילה להשארותם בארץ.

שלשום בבוקר, כפי שפרסמנו בקול היהודי, כניסתם של הפועלים לכפר תפוח נמנעה על ידי תושבים מהיישוב, שחסמו את כניסתם בגופם עד שהם סבו על עקבותיהם. בסרטון שצלם שמואל הרצליך מהחסימה הוא מכריז 'לא נפרנס יותר את האויב, זה נגמר'.

במכתב לתושבים שהוציאה הנהלת היישוב הר ברכה, ובמכתב סיכום שיחה של נציגי השכונות עם נציגי מועצת קדומים, מפורטת הדרך שהובילה להחלטה הנוכחית. מתחילת המלחמה הושקע מאמץ בגיוס פועלים חלופיים, אך הוא לא הביא להצלחה מספקת. פועלים יהודים לא מוכנים לבוא לעבוד בעבודות פיזיות במספרים הדרושים, אפילו בשכר גבוה. פועלים זרים מחייבים שכר גבוה וזמן הכשרה ארוך. ופועלים ערבים מישראל מעוררים חשש בטחוני, כיון שאין סמכות למנוע מהם לנוע בחופשיות בכל היישוב, וכך הצבת שמירה עליהם לא תביא תועלת רבה.

במכתב ששלחה הנהלת הר ברכה היא מציינת כי יישובים רבים הדומים בהיקף ובאופי הבניה בהם מעסיקים שוב את ערביי יו"ש - עלי, בית אל, מעלה אפרים, יישובי מערבא, יישובים בצפון השומרון ועוד.

לבסוף, ויכוח עקרוני שעולה הוא בשאלה מה מכריע את כף המאזניים כאשר אין ברירות נוספות: מצד אחד נצבת הבניה של יחידות דיור נוספות ומוסדות ציבור, להגדלת האוכלוסיה היהודית ביו"ש בעוד כמה מאות אנשים ולפעמים הרחבת שטח היישוב בעוד דונמים. מצד שני עומד המאבק להחלשת האחיזה הערבית בארץ.

היסטורית, מאז ימי העליה הראשונה ועד המרד הערבי בתרצ"ו-תרצ"ט, צמיחתו של היישוב היהודי בארץ גררה איתה גידול באוכלוסיה הערבית - כי היהודים יצרו מקומות עבודה רבים שמשכו את ערביי המזרח התיכון. התומכים בהחזרת הפועלים טוענים שהקפאת בניה בפועל ביישובים היא פגיעה קשה עוד יותר בעקרונות בהם מאמינה התיישבות מאשר הכנסת הפועלים הערבים. מולם טוענים המתנגדים שיש לעשות כל מה שאפשר כדי למצוא תחליף לעובדים מרש"פ, לשאת בינתיים בעלויות הגבוהות יותר (בכ- 30% לפחות), ושאם אין ברירה - עדיף להמתין שנה אחת או שתיים עם בניה מועטת ומצוקת מקום במוסדות ציבור, עד שגיוס והכשרת הפועלים הזרים יבשילו לגמרי.
בהקשר זה חשוב לציין שהנהגות היישובים התחייבו להתאמץ ולקדם, אפילו אחרי שיחזרו הפועלים הערבים, את החלפתם הקבועה בעתיד.

"בהחלט עדיף להקפיא בינתיים את הבניה, ומשפחות יכולות עדיין להצטרף ליישוב ולגור בינתיים בקראוונים", אומרת מרים סוקול, תושבת קדומים המתנגדת להחזרת הפועלים הערבים. "המועצה אמרה לנו שהבניה בקדומים היא דרך להתמודד עם הבניה הערבית הפרועה בכפרים מסביב לקדומים. לא הבנתי איך זה קשור. אמרו לנו שככה תופסים שטח, אבל זה ודאי לא רלוונטי לשטחי בניה באמצע היישוב. וגם בשכונות ההרחבה - כדי לתפוס את השטח מספיקה משפחה שתעלה עם אוהל ודגל לגבעה". לדברי מרים העקרון המהותי שצריך להכריע הוא האידיאולוגי: "הערבים הם אויב כעם, וגם כל פרט, כל עוד לא הצהיר והוכיח בפועל שהוא עומד לצדנו, אסור לתת לו פרנסה ואחיזה בארץ. אם קדומים לא תתן להם עבודה נהיה החלוצים של כל עם ישראל, ואם כולם לא יתנו להם עבודה הם לא ישארו כאן. אנשים אומרים שמאז הטבח הם הפסיקו לקנות מערבים, ואני לא מבינה איך עד אז הם כן קנו, אבל קשה עוד יותר להבין איך אנשים הפסיקו לקנות מהערבים בחוץ, אבל מכניסים אותם ליישוב שיעבדו פה. זה לא העניין הבטחוני ,שעליו מבטיחים לנו שתהיה שמירה - אישית אני לא מפחדת".

על השפעת האידיאולוגיה על העתיד, לפחות, מרים לא מדברת באופטימיות רבה. "היזם אמר שהוא החליף חלק מהערבים בפועלים מגיאורגיה, ומתכוון להחליף את כולם בגיאורגים במהלך השנתיים הקרובות. אין לי סיבה לא להאמין לו, אבל אני לא יודעת מה יקרה בשנתיים, ואם היזם מתכוון להתמיד במאמצים. לגבי חוזים שכבר נחתמו ובתים בהם כבר נקנו, המועצה והיזם אומרים שהמתנה של שנתיים לא באה בחשבון. אבל אנשים שאלו בפגישה את נציגי המועצה אם הם מתחייבים שבפרויקטים עתידיים לא יהיו פועלים ערבים, ואפילו על זה ראש המועצה לא הצליח להגיד שהוא מתחייב".

ההחלטה ביישובים שהפסיקו את העסקת הפועלים מקרב ערביי יו"ש לחזור ולהכניס אותם צפויה להביא להשלכות רחבות הרבה יותר מאשר העסקתם של כמה עשרות או מאות ביישובים המסוימים האלו. ההתנחלויות הן הנושאות את הדגלים הימניים של מדיניות יוזמת ובלתי מתפשרת בתחום המדיני והבטחוני. אם המקומות המזוהים כאידיאולוגיים ביותר נשברים, הם יהיו התקן שלפיו עשוי להתיישר כל ענף הבניה בישראל. מערכת הבטחון דוחפת תמיד להכנסת פועלים בטענה שזה ירגיע את השטח ויפחית את הפיגועים - ובשל תחילת הרמדאן הלחץ מצד מערכת הבטחון שוב גובר. הקבלנים בתוך הקו הירוק שואפים גם הם כמובן לקבל שוב כוח עבודה מיומן וזול. כשלון היישובים ביו"ש בהחלפת העובדים הערבים ביהודים או בזרים עשוי לסמן את הדרך לחזרה מלאה לימי טרום ההתפכחות.

# data[].attributes.attachment_link.title
סערה בקדומים והר-ברכה: האם הנהגות היישובים ביו"ש נשברו ראשונות בהעסקת פועלים ערבים? * הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי הפרסום אמש על העימות בכפר תפוח, אנחנו מביאים את הוויכוח הפנימי באותה סוגייה שמתחולל בשבועות האחרונים גם בהר ברכה וקדומים.

# data[].attributes.body
המשטרה ממליצה להכניס 10,000 פועלים פלשתיניים

# data[].attributes.headline
כלכלן בכיר: העסקת פועלים מיו"ש גורמת נזק רציני לכלכלה הישראלית

# data[].attributes.subject
כלכלן בכיר: העסקת פועלים מיו"ש גורמת נזק רציני לכלכלה הישראלית

# data[].attributes.body
ד"ר מיכאל שראל, ראש פורום קהלת לכלכלה משוכנע שההתמכרות של המשק הישראלי לפועלים הזולים מיו"ש עולה לנו הרבה יותר כסף ממה שאנחנו מבינים, ולמעשה בולמת באופן משמעותי את התפתחותו של כל תחום הבנייה בישראל

לכתבה המלאה באתר הקול היהודי: https://bit.ly/3D4v3aD

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
* הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיים גלעדי, הקול היהודי

כ"ח שבט תשפ"ה - 16:02 26/02/2025

מתחילת מלחמת שמיני עצרת עולה בישראל ההבנה שנדרש שינוי ביחס לאויב, גם בעניין הכנסת פועלים מקרבו. ההכרה בכך שפועלים הם מחבלים פוטנציאליים (בביצוע הפיגוע או באיסוף מודיעין לקראתו), ולפחות אצל חלק מהעם - גם בכך שפרנסתה של אוכלוסית האויב מחזיקה אותה בארץ במקום שתחפש את גורלה בחו"ל - הביאה להפסקת העסקתם. עד היום כניסת הפועלים הערבים מיו"ש לתוך תחומי הקו הירוק אסורה באופן כללי, ומאופשרת רק בצמצום לצרכים שהוגדרו חיוניים. ביו"ש עצמה הצבא לא מעודד באופן גלוי הכנסת פועלים אבל גם לא מונע אותה, וההכרעה היא בידי היישובים עצמם.

אך הפסקת העבודה של הפועלים לא הוכרזה רשמית כמדיניות קבועה חדשה, והמצב הנוכחי נשאר בגדר מצב ביניים. ישראל עוד לא הצליחה למצוא תחליפים לכוח העבודה של יותר ממאה חמישים אלף איש שעבדו לפני פרוץ המלחמה בתוך הקו הירוק או אצל ישראלים ביו"ש - רובם חוקיים וחלקם כשב"חים. הקבלנים גם הם לא מתארגנים לפתרון ארוך טווח, אלא נמצאים בדרך כלל רק בתודעה של סתימת חור - שלא ברור כמה זמן ימשך. מערכת הבטחון עדיין שרוייה בתפיסה שהתעסוקה אצל הערבים מורידה ממנה את הלחץ, ולכן לוחצת כל העת לחזור להכניס לפחות חלק מהפועלים, כדי להקל על המצוקה הכלכלית וכך לכאורה למתן את הטרור. כפי שהעניינים עומדים כיום, גם אוכלוסית הפועלים ומשפחותיהם יכולה להניח שאחרי שתחזיק בשיניים עוד כמה חודשים היא כנראה תוכל לחזור להתפרנס מהיהודים.

המניע שדוחף את כל השחקנים לחזור לחיקה הנוח כביכול של העסקת הפועלים הערבים הוא הכלכלה. הפועלים האלו כבר מיומנים ושכרם זול, והעדרם גורם להפסד כספי גדול של קבלנים ולעליית מחירי הדיור. נסיונות להחליף אותם בעובדים זרים מחייבים הוצאת כסף רב יותר בשכר, ובטווח המיידי לא נותנים רווח - עד שהזרים לומדים את מה שהערבים כבר מקצועיים בו. לכאורה נראה שההתנגשות היא בין האינטרס הכלכלי ובין המדיניות והבטחון. אך לדברי ד"ר מיכאל שראל, ראש פורום קהלת לכלכלה, הראיה הזו עצמה היא מוטעית.

'לטווח הקצר, העסקת הפועלים בזול נוחה לכולם. אבל בטווח הארוך אין לי ספק שזה גורם לנזק מאוד רציני לכלכלה הישראלית, לענף הבניה וגם לחברה הערבית-ישראלית. השקעת יותר הון וטכנולוגיה בענף אמנם תהיה קצת יקרה יותר בטווח הארוך מהסתמכות על כוח אדם זול. אבל צריך לזכור שהאלטרנטיבה האמתית להשקעת הון וטכנולוגיה היא לא פועלים זולים לתמיד - אלא אספקת פועלים זולים עד למשבר הבטחוני הבא, ואז מחסור וטלטלה לענף הבניה ולכלל המשק. גם בלי מלחמה, אפילו כשיש רק התראות על פיגועים, מוטל לפעמים סגר של כמה ימים. ואז הבניה בארץ נתקעת, והקבלנים מצפים שהממשלה תסייע להם. יש לזה עלות אמתית גבוהה, ולא משנה מי נושא בה - הקבלנים או משלמי המסים'.

לדברי שראל, אגב, אפילו אם העסקת ערבים עוזרת למניעת טרור מצדם, כלל לא בטוח ששכר הצעד הזה לא יוצא בהפסד המצוקה שנגרמת לפועלים בכל פעם שישראל סוגרת את המעברים בעתות משבר, ובעצמה יכולה לעודד אותם לטרור - מה שלא היה נכון אם לכתחילה הם לא היו מתפרנסים מעבודה אצל היהודים.

בנוגע לפגיעה בחברה הערבית-ישראלית, המחקר לדברי שראל מראה שגברים צעירים בעלי השכלה נמוכה - שבישראל הם בעיקר ערבים - הם הקבוצה המועדת ביותר לאבטלה בעקבות העסקת זרים בעבודות כפיים. כשמעסיקים את הערבים מיו"ש במחיר זול יותר, 'ערבים ישראלים רבים או ילכו בטל, או ישאבו לפשיעה הפושה בציבור הזה'.

כדי להמנע מהטלטלות בענף הבניה שבבירור יחזרו שוב ושוב, שראל מציע

'לקבוע את המספר היחיד של פועלים מרש"פ שלא תהיה בו תנודתיות - אפס, עם מחויבות של המדינה שהוא ישאר אפס'. סגירת השער הרשמית לפועלים תפחית גם את מספר המסתננים כשב"חים. הגמילה מכוח העבודה ה'פלסטיני' תביא להתייעלות טכנולוגית. 'ישראל היא היום הפרימיטיבית ביותר במערב בטכנולוגית בניה - אין שום תמריץ להתייעל כשיש פועלים כל כך זולים.'

'לפעמים שני פועלים ושני מנופים יכולים לתת אותה תפוקת עבודה כמו מנוף אחד ועשרה פועלים, אבל כשהפועלים זולים אין למעסיק סיבה להשקיע בטכנולוגיה'. בנוסף, 'אין סיבה שהשכר לא יעלה קצת וימשוך מועסקים ישראלים, ערבים וגם יהודים'.

צעדים נוספים להפחתת עלויות הבניה הם הגדלת מספר העובדים הזרים במידה מסוימת, פתיחה ליבוא בתחום הבניה והפחתת רגולציה. 'יש חסרון משמעותי בפתיחות ליבוא', אומר שראל, 'היבוא נחסם וזה פוגע ביעילות המשק. אם יאפשרו לחברות זרות להתחרות בישראליות בבניית מיזמי בניה גדולים, כמו שכיום עושים רק בתשתיות (כמו נמלים או מנהרות הרכבת הקלה לדוגמה), כוחות השוק יביאו לפריון עבודה גבוה יותר ויורידו מחירים'. את הפועלים של החברות הזרות הוא מפריד מקטגורית 'עובדים זרים', משום שהם אינם מציבים את אותן הבעיות למדינה - החברה הזוכה במכרז היא האחראית עליהם, ובתנאי החוזה אפשר אפילו לקבוע שחלק מהתשלום ינתן רק לאחר הוכחת עזיבתם את הארץ בסיום המיזם, כך שלא תהיה תופעת לוואי של השתקעות זרים לא רצויה. לגבי הפחתת הרגולציה, 'זו הזדמנות לבחון ולצמצם רגולציה מיותרת, שקיימת בכל תחום ותמיד מכבידה על המשק ומעלה את יוקר המחיה'.

לא תמיד הטוב והנכון הוא גם המשתלם, אבל לאור הניתוח הכלכלי של שראל לגבי העסקת פועלים מיו"ש, זהו מקרה שבו המעשה הראוי למען הציונות הוא גם האינטרס הכלכלי. המעבר לדרך חדשה מצריך יציאה מאזור הנוחות והשקעה ראשונית בפיתוח ובהתארגנות מחודשת. אך ככל שהצורך יופנם מהר יותר וככל שתקדים ההשלמה עם השינוי ההכרחי, מחירו עשוי להיות קל יותר.

# data[].attributes.attachment_link.title
כלכלן בכיר: העסקת פועלים מיו"ש גורמת נזק רציני לכלכלה הישראלית * הקול היהודי

# data[].attributes.attachment_link.description
ד"ר מיכאל שראל, ראש פורום קהלת לכלכלה, משוכנע שההתמכרות של המשק הישראלי לפועלים הזולים מיו"ש עולה לנו הרבה יותר כסף ממה שאנחנו מבינים, ולמעשה בולמת באופן משמעותי את התפתחותו של כל תחום הבנייה בישראל