# data[].attributes.body
A projekt címe:  Út a vadonba. Séták szigorúan offline állapotban a Budai-hegységben.

# data[].attributes.body
A projekt címe: A 11.A útjai. Reflexió önmagunkra, az osztály közösségére. Hol és hogyan helyezzük el magunkat a változó világban?

# data[].attributes.body
A projekt címe: Életutak a Rákóczi falai között. Rákóczis példaképek életútjának kutatása és bemutatása.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Rákóczisok útja, HR-esek útja. Milyen kihívások várnak a HR osztály tanulóira? Melyek számukra a jövő rejtette lehetőségek?

# data[].attributes.attachment_link.title
Screenshot 2022-12-22 at 05-32-54 HR-esek a gimnázium után - HR-esek a gimnázium után.pdf

# data[].attributes.body
A projekt címe: U.S. Route 66. Ismerkedés az amerikai civilizációval.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Budapest a századfordulón (XIX-XX. század). A dualizmuskori Budapest főbb nevezetességeinek megismerése és bemutatása.

# data[].attributes.body
A projekt címe: A mi utunk. A biológia és rajz szakos tanulók a művészetekről és a tudományról.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Maeterlinck: Kék madár iskolai karácsonyi műsor elkészítése, bemutatása. Egy csodálatos, tartalmas iskolai ünnepség

# data[].attributes.body
A projekt címe: Notre chemin: Utunk a Rákóczin keresztül vezet. Az iskola és a B osztály bemutatása francia nyelvű kisfilmeken keresztül

# data[].attributes.body
A projekt címe: A világméretű szállítás okai és következményei. Az egyén szerepe a fenntartható gazdaságban.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Probléma-e a globalizáció? Vajon milyenek lennének a hétköznapjaink nélküle? Belegondoltunk valaha, hogy mindennapi termékeink mekkora utat tesznek meg anyaországuktól otthonainkig? Ezeknek próbáltunk most utánajárni.

A globalizációt nem tudjuk pontosan, szakszerűen definiálni, mert több jelentése, értelmezése létezik. Először is, van egy kulturális vonzata. Nagy általánosságban eszmék és különféle kulturális jelenségek szabad áramlását, a populáris kultúra világméretűvé válását értjük alatta. Fontos azonban felismerni, hogy mindezeket megelőzte egy gazdasági globalizációs folyamat. Mi elsősorban ezzel fogunk foglalkozni. A globalizáció gazdasági értelemben azt jelenti, hogy az országok egyre inkább függenek egymástól. Ez köszönhető pl. a szolgáltatások, a termékek és a technológia iránti igények növekedésének.

A globalizáció egy komplex folyamat, amelynek rengeteg előnye és hátránya van. A folyamat fenntartásáért gyors ütemben fejlődik az informatika és a kommunikációs technológia, valamint növekszik az üzleti versenyképesség. A szabad tőke- és munkaerő-áramlás következményeképpen az országok foglalkoztatottsága nő, gazdaságuk pedig föllendül. Ennek hatására az országok különböző iparágakra specializálódnak minőségi munkát eredményezve. Emiatt különböző multinacionális cégek és országok között függőség alakul ki, ám ez hátrányként is felfogható.

A globalizáció egyenlőtlen gazdasági fejlődést generál, és lehetőséget ad a fejlődő országok kizsákmányolására. Az ilyen országokban a munka embertelen körülmények között zajlik; az alkalmazottak alacsony bérért dolgoznak. A termékek rossz minőségű, hamisított másolatai is problémát okoznak, hiszen túlfogyasztáshoz vezetnek. A globalizáció hatására a környezetszennyezés is drasztikusan megnő; ennek a negatív hatása pl. a légszennyezés és a természeti erőforrások rohamos kimerülése. A könnyű közlekedés, szállítmányozás okán és a határellenőrzés hiánya miatt pedig az illegális kereskedelem és pénzmozgás, valamint a terrorizmus megnő.

Láthatóan a globalizáció egy megoldandó probléma, de az egész folyamatra még a szakemberek sem tudnak megoldást találni, csak részfolyamataira. Mind az egyenlőtlen fejlődésre, mind a környezetszennyezésre megoldás a megfelelő szabályozás, azaz a valuta, az adókörülmények és a bérek egységesítése, illetve a munkakörülmények javítása és az import-export szabályozása. Ügyelni kell a környezetvédelemre, a megújuló energiaforrások használatára és az infrastruktúra fejlesztésére. A túlfogyasztás miatt rengeteg felesleges termék kerül a piacra. Ha le tudnánk mondani ezekről, akkor csökkenthetnénk a túltermelést, de sajnos a jóléti társadalom nehezen tud lemondani akár még a luxuscikkekről is. Ez a probléma a jövő generációira vár, addig is a legtöbb amit tehetünk az a tudatos nevelés és a figyelemfelhívás.

Mi az a superfood? A superfood az olyan élelmiszerekre vonatkozó (nem tudományos) megnevezés, amelyeknek nagy a tápanyagsűrűségük. Tehát hétköznapi értelemben véve roppant egészségesek, fogyasztásukkal többféle értékes ásványi anyagot és vitaminokat vihetünk be a szervezetünkbe anélkül, hogy sokféle különböző ételt kéne fogyasztanunk. A szuperélelmiszerek valóban hasznosak, de sokan inkább csak a népszerű egzotikus darabokat ismerik és fogyasztják, így a legtöbbjük a világ távoli tájairól érkezik, nem éppen környezetbarát szállítási módszerekkel. Szerencsére azonban hazánkban is rengeteg szuperélelmiszer előállítható, s ezek gyakran túlszárnyalják külföldi társaikat.

Néhány globális példa: avocado, quinoa, lazac, tengeri algák.

Avocado helyett borsófélék: A borsó fehérjékben és rostokban gazdag, valamint C-,K-, és A-vitamint tartalmaz.

Lazac helyett pisztráng: A pisztráng értékes omega-3 tartalommal rendelkezik, hazánkban is megtalálható, és még olcsóbb is külföldi "társánál".

Chia mag helyett lenmag: A lenmagban emésztést segítő rostok, fehérjék és omega-3 található meg.

Alga helyett spenót: Vitaminokban gazdag, ásványi anyagokat, cinket tartalmaz, valamint egyes összetevői hozzájárulnak az izmok fejlődéséhez.

Quinoa helyett árpa: Az árpa magas rosttartalommal rendelkezik, az íze is kellemesebb a quinoáénál és érdekessége, hogy goymorrrontás ellen is alkalmazzák.

Goji bogyó helyett csipkebogyó vagy szeder: A csipkebogyó külföldi társánál is magasabb C-vitamin tartalommal rendelkezik, emellett tartalmaz A-vitamint. Érdemes minél "nyersebb formában fogyasztani, mert szárítás során veszít a vitamintartalmából.

Macagyökér helyett gyömbér: Hatásunk hasonlóan serkentő, viszont a gyömbér hazánkban is megtalálható és sokkal etikusabb körülmények között termesztik.

Még több magyar szuperélelmiszer:

Mandulaliszt: A kókuszliszt remek alternatívája.

Aszalt szilva: A téli hónapokban kevés a friss hazai gyümölcs, de a tartósított verzióik ilyenkor is elérhetőek. Ilyen az aszalt szilva, amely remek rostforrás és emllett esetleges hashajtóként is alkalmazható, illetve daganatos megbetegedések megelőzésében is segíthet.

Homoktövis: Antioxidánsokat és E-vitamint tartalmaz, segíti a máj méregtelenítő folyamatait.

Kékszőlő: K-vitamint, vasat, rezet, káliumot és mangánt is tartalmaz, ez sokkal több értékes anyag, mint ami külföldről érkező fehér társában megtalálható.

A munkánk során szembesültünk azzal, hogy az adatok többsége sajnos nem számítható ki "pontosan", hiszen a termékeket változó egységekben szállítják. Például: a boltban csak egy doboz kakaót veszünk, de a szállítóhajóra konténerekben pakolják fel, így az egy doboz kakaóra jutó CO ₂ kibocsájtást kissé kétesen lehetne csak kiszámolni. Az adatok amikkel dolgoztunk nem értelmezhetőek, ezért néhány forrásunk itt megtalálható, hogy a számításaink érthetőbbek legyenek. A következő linkekből kiderül hogyan kell értelmezni 1 tonna CO ₂-t, mennyi szén-dioxidot bocsájtanak ki a különböző személy- és teherszállító járművek és hogyan tehetjük jóvá az esetleges CO ₂ "bűneinket".

A weboldalt készítette a Budapest II. Kerületi II. Rákóczi Ferenc Gimnázium 11.HR osztálya.

2022.12.20

# data[].attributes.attachment_link.description
Probléma-e a globalizáció? Vajon milyenek lennének a hétköznapjaink nélküle? Belegondoltunk valaha, hogy mindennapi termékeink mekkora utat tesznek meg anyaországuktól otthonainkig? Ezeknek próbáltunk most utánajárni. A globalizációt nem tudjuk pontosan, szakszerűen definiálni, mert több jelentése, értelmezése létezik. Először is, van egy kulturális vonzata. Nagy általánosságban eszmék és különféle kulturális jelenségek szabad áramlását, a populáris kultúra világméretűvé válását értjük alatta.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Karácsony másképp-utak a szeretet ünnepéhez. A karácsony mint a valódi értékek ünnepe. A fogyasztásorientált nézetek átformálása.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Kultúrák találkozása. Olyan kultúrák bemutatása, amelyek hatottak a magyarra. Játékos gasztronómiai élmény.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Oktatásügyi diákkonferencia. A magyar oktatásügy történetének főbb állomásai európai kitekintéssel. Egy fantasztikus konferencia, ahol a résztvevők felvázolták a II. Rákóczi Ferenc Gimnázium jövőjét is.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Európán kívüli irodalom és művészetek. Utazás a varázslatos Perzsia és a Távol-Kelet világába

# data[].attributes.body
A projekt címe: Az út, amit a dolgaink bejárnak. Egy érdekes kiállítás, amely bemutatja a hétköznapi termékek útját az előállítási helyüktől a fogyasztóig.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Utak-egyéni  sorsok a történelem sodrásában. Robert Capa, Victor Vasarely és Hugonnai Vilma életútja

# data[].attributes.body
A projekt címe: Te vagy az ötödik elem! A szélenergia, a vízenergia, a napenergia és a geotermikus energia lehetőségei

# data[].attributes.body
A projekt címe: Közös utaink. Egy utazás önálló szervezésének szakaszai, megvalósítása. Egy látványos kiadvány.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Útjaink egymáshoz. Egy kiadvány arról, hogy an kovácsolódott össze az osztály. Egy igényes újság.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Utazás anatómiában. Egy csodálatos kiállítás a 410-es teremben.

# data[].attributes.body
A projekt címe: Minden út a 9.B-be vezet. Az osztály eddigi és lehetséges jövőbeni útjait bemutató kreatív kisfilm