# data[].attributes.headline
Der er mange grunde til at stoppe eller lade være med at ryge. Mennesker der ryger har større chance for at få alvorlige sygdomme som kræft, hjertesygdom, knoglebrud, grå stær og flere sygdomme; deres liv forkortes 8- 10 år; har en dårlige fysisk tilstand; deres tænder misfarves; har dårlig ånd, m.m. Selvfølgelige er disse grunde tilstrækkelig overbevisende nok til at stoppe eller lade være med at ryge, men mellem ældre mennesker kan disse grunde være ligegyldigt, fordi de er ældre, mange har demens og er allerede syge på grund af rygning. Mange ryger også for at lindre deres ensomhed. I Danmark kan beboerne på plejehjemmet ryge på deres eget værelse, dog ikke når personalet er tilstedet. Selv om man kun kan rygges hos beboernes værelser, er personalet og resten af beboerne udsat for tobaksrøg, fordi røgen spreder sig til gangene og andres værelser. Desuden er der altid rester af skadelige stoffer i værelserne hvor der ryges. 72 pct. af ansatte på plejehjem bliver udsat for tobaksrøg fra beboer indenfor arbejdstiderne. Personalet må ikke forhindre en beboer i at ryge, fordi de er myndige mennesker. Det eneste de kan gøre, er bede de om at ryge i deres eget værelser. Personalet kan af og til prøve at distrahere en beboer, så han/hun ikke tænder så mange cigaretter om dagen.Selv om artiklen fra Kræftens Bekæmpelse er god til at oplyse farerne ved rygning på plejehjemmet, kommer den ikke med konkrete løsninger for udfordringen. Rygning og sygdom, hvordan stopper man med at ryge? - Patienthåndbogen på sundhed.dkUndtagelser i rygeloven - Kræftens Bekæmpelse (cancer.dk) Videoer:Rygning i gamle dage: Strikning er værre end passiv rygning - YouTube

# data[].attributes.subject
Der er mange grunde til at stoppe eller lade være med at ryge. Mennesker der ryger har større chance for at få alvorlige sygdomme som kræft, hjertesygdom, knoglebrud, grå stær og flere sygdomme; deres liv forkortes 8- 10 år; har en dårlige fysisk tilstand; deres tænder misfarves; har dårlig ånd, m.m. Selvfølgelige er disse grunde tilstrækkelig overbevisende nok til at stoppe eller lade være med at ryge, men mellem ældre mennesker kan disse grunde være ligegyldigt, fordi de er ældre, mange har demens og er allerede syge på grund af rygning. Mange ryger også for at lindre deres ensomhed. I Danmark kan beboerne på plejehjemmet ryge på deres eget værelse, dog ikke når personalet er tilstedet. Selv om man kun kan rygges hos beboernes værelser, er personalet og resten af beboerne udsat for tobaksrøg, fordi røgen spreder sig til gangene og andres værelser. Desuden er der altid rester af skadelige stoffer i værelserne hvor der ryges. 72 pct. af ansatte på plejehjem bliver udsat for tobaksrøg fra beboer indenfor arbejdstiderne. Personalet må ikke forhindre en beboer i at ryge, fordi de er myndige mennesker. Det eneste de kan gøre, er bede de om at ryge i deres eget værelser. Personalet kan af og til prøve at distrahere en beboer, så han/hun ikke tænder så mange cigaretter om dagen.Selv om artiklen fra Kræftens Bekæmpelse er god til at oplyse farerne ved rygning på plejehjemmet, kommer den ikke med konkrete løsninger for udfordringen. Rygning og sygdom, hvordan stopper man med at ryge? - Patienthåndbogen på sundhed.dkUndtagelser i rygeloven - Kræftens Bekæmpelse (cancer.dk) Videoer:Rygning i gamle dage: Strikning er værre end passiv rygning - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
Rygning i gamle dage: Strikning er værre end passiv rygning

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er sundt, og hvad er usundt? #Sundtellerfalsk

# data[].attributes.body
En sund kost, med et lavt indhold af mættet fedt

og højt indhold af frugt og grønt, er med til at forebygge hjertekarsygdomme, type 2 diabetes, flere kræftformer og andre sygdomme forbundet med svær overvægt og fedme.

Usund kost er en af de største syndere, for udvikling af overvægt og fedme.

Dødsfald i Danmark, der enten er relateret til indtagelse af for meget mættet fedt eller for lidt frugt og grønt, udgør ca 8%.

Sundhedsstyrelsen anbefaler:

at du spiser 6 stykker eller 600 gram frugt og grønt om dagen

spiser fisk min. 2 gange ugentligt.

spiser kartofler, ris eller pasta og groft brød hver dag sparer på sukkeret, især fra slik og sodavand.

sparer på fedtet, især fra mejeriprodukter og kød spiser varieret og slukker tørsten i vand.

# data[].attributes.body
Alkohol:

Fakta om alkohol

Alkohol er en af de faktorer, der har størst indflydelse på folkesundheden i Danmark, og er en medvirkende årsag til danskernes relativt lave middellevetid sammenlignet med andre lande.

Alkohol er et kræftfremkaldende stof og bidrager til 60 forskellige sygdomme, herunder kræftsygdomme, mavetarmssygdomme, hjertekar-sygdomme, leversygdomme, forhøjet blodtryk og nedsat immunforsvar. Alkohol er endvidere skyld i ulykker som fald, forgiftninger, drukning, trafikulykker, vold og selvmord samt for tidlig død. Alkohol er også relateret til en række psykiske lidelser som fx angst og depression.

Højt alkoholforbrug forbundet med en række socioøkonomiske, sociale og psykiske konsekvenser, fx i form af svagere tilknytning til arbejdsmarkedet, involvering i slagsmål, konflikter og fortrudte handlinger.

Børn og unge er mere sårbare for alkohols skadelige virkninger end voksne. Det skyldes blandt andet, at hjernen ikke er færdigudviklet, før man er ca. 25 år. Rusdrikning blandt unge er associeret med øget risiko for depressive symptomer. Der ses desuden en sammenhæng mellem alkoholforbrug og selvskade, selvmordstanker og selvmord.

Desuden er unge generelt mere risikovillige end voksne, og særligt i kombination med alkohol øger det risikoen for skader, ulykker og død. Herudover er der en øget risiko for at unge indgår i risikofyldt seksuel adfærd, når alkohol er involveret. Ligesom der ses en øget risiko for at opleve uønskede seksuelle tilnærmelser.

Sundhedsstyrelsen estimerer, at cirka 585.000 danskere har et skadeligt alkoholforbrug, mens cirka 140.000 danskere er afhængige af alkohol.

85 % af voksne danskere (fra 16 år og op) har drukket alkohol indenfor det seneste år. Der er forholdsmæssigt flere mænd (88 %) end kvinder (82 %), der har drukket alkohol indenfor det seneste år.

16 % af voksne danskere drikker mere end 10 genstande i løbet af en typisk uge, hvilket er et fald fra 18 % i 2017. Flere mænd end kvinder drikker mere end 10 genstande i løbet af en typisk uge. Andelene er 23 % og 9 %.

9 % af voksne danskere drikker ugentligt fem eller flere genstande ved samme lejlighed sammenlignet med 11 % i 2017. Andelen af mænd, der ugentligt rusdrikker, er også større end blandt kvinder. Andelen blandt mænd er 13 % og blandt kvinder 5 %.

Sundhedsstyrelsens anbefalinger om alkohol

+18 Højst 10 genstande om ugen. Højst 4 genstande samme dag.

Under 18 Lad være med at drikke alkohol

18/25 år Overskrid ikke anbefalingerne.

Graviditet Lad være med at indtage alkohol. Ammer du Vær forsigtig med at indtage alkohol.

Alkohol og sygdomme

Alkohol har stor betydning for folkesundheden i Danmark.

Alkohol er et organisk opløsningsmiddel og et kræftfremkaldende stof, som øger risikoen for en lang række sygdomme og er skyld i for tidlig død. Alkohol bidrager til udviklingen af over 60 forskellige sygdomme, herunder kræftsygdomme, mavetarmssygdomme, hjertekar-sygdomme, leversygdomme, forhøjet blodtryk og nedsat immunforsvar. Alkohol er desuden relateret til en række psykiske lidelser som fx angst og depression.

Opgørelser viser, at omkring 3.000 dødsfald i Danmark hvert år kan relateres til alkohol, enten som den primære eller medvirkende dødsårsag. Det svarer til 6 % af alle dødsfald. To ud af tre alkoholrelaterede dødsfald sker blandt mænd.

Borgere med kort uddannelse får i højere grad alkoholrelaterede sygdomme. Der er stor social ulighed i Danmark, når det gælder sygdomme og dødsfald som følge af et stort alkoholforbrug.

Kommunerne har ansvaret for den borgerrettede alkoholforebyggende indsats. Sundhedsstyrelsen yder rådgivning og udarbejder anbefalinger til kommuner og andre centrale aktører om den forebyggende indsats, monitorerer udbredelsen af alkohol i befolkningen, gennemfører informationskampagner om alkoholvaner og skadevirkninger samt følger forskning om sammenhængen mellem alkohol og skadevirkninger.

Hvad er alcoholism Video. https://youtu.be/t5zkd-9PV1Q

'

Alkoholforbrug blandt ældre

En del ældre mennesker har et højt alkoholforbrug. Samtidig tåler ældre alkohol dårligere end yngre, og alkoholforebyggelse målrettet ældre borgere er derfor et væsentligt indsatsområde. Sundhedsstyrelsen har indsamlet viden og praksiserfaringer, der kan støtte kommunernes arbejde med at forebygge højt alkoholforbrug hos ældre.

Danskerne har generelt et højt alkoholforbrug, og ældre er ingen undtagelse. Tal fra den nationale sundhedsprofil 2021 viser, at 33 pct. af alle mænd og 14 pct. af alle kvinder mellem 65 og 74 år drikker mere end 10 genstande i løbet af en typisk uge. Ca. hver femte vil gerne nedsætte alkoholforbruget.

Ældres alkoholforbrug er forbundet med de samme risici som alle andres, men følgevirkningerne kan være sværere og opstår typisk ved et relativt mindre alkoholforbrug. Ældre får nemlig generelt en højere alkoholpromille end yngre ved indtagelse af samme mængde alkohol, og de har oftere sygdomme eller tilstande, som kan forværres af alkohol. De er også oftere i behandling med medicin, hvor virkningen heraf kan forstærkes eller mindskes, når der indtages alkohol.

Kommunernes indsatser

Kommunen har med ansvaret for såvel forebyggelse som alkoholbehandling en enestående mulighed for at forebygge alkoholskader – også blandt ældre borgere.

Kommunale medarbejdere møder jævnligt ældre borgere, der er i risiko for, eller som allerede har sociale og/eller helbredsmæssige problemer pga. deres alkoholforbrug. Medarbejderne kan medvirke til, at borgerne og eventuelt deres pårørende får relevante tilbud om alkoholrådgivning og behandling. Der kan også gives sociale tilbud, som kan afhjælpe problemer, der ligger bag et øget forbrug af alkohol, eller støtte den enkelte i at fastholde et reduceret alkoholforbrug efter endt alkoholbehandling.

Konkrete aktiviteter kan fx være:

Foredrag og temadage om alkohol målrettet ældre mennesker, som øger ældres viden om alkohol og for nogle kan motivere til at ændre uhensigtsmæssige alkoholvaner

Uddannelse af ressourcepersoner med særlig viden om ældre mennesker og alkohol, som kan give et fagligt løft og styrke den forebyggende alkoholindsats

Dialog ved forebyggende hjemmebesøg, hvor medarbejderne har en unik mulighed for at bidrage til opsporingen, hvis alkohol gøres til et fast tema i samtalen

Kilde Sundhedsstyrelsen .

# data[].attributes.body
https://youtu.be/t5zkd-9PV1Q

# data[].attributes.body
https://www.altinget.dk/sundhed/artikel/debat-nytaenk-nytaarsforsaettet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DEBAT: Skift sundhedskampagner og glittede pjecer ud med gratis forløb hos diætister og fysioteraupeuter. Ellers bukker sundhedsvæsenet under, skriver Tina Lambrecht, formand i Danske Fysioterapeuter, og Ghita Parry, formand i Kost & Ernæringsforbundet.

Kirsten Ida Enemark
Redaktionsassistent

Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning. Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler.

Af Tina Lambrecht og Ghita Parry
Formand i Danske Fysioterapeuter og formand i Kost & Ernæringsforbundet

Danskernes sundhedstilstand er altid til debat. Det gælder ikke mindst omkring nytårstid, hvor mange danskere sætter sig for, at nu skal der altså spises bedre og motioneres noget mere.

Det er ikke uden grund. For knap hver anden dansker er overvægtig, alt for mange er inaktive, og danskerne spiser for lidt frugt og grønt.

Den ene kampagne efter den anden er skyllet ind over landet. Så det er nok de færreste danskere, der er i tvivl om, at motion, frugt og grønt er godt.

Det er altså ikke manglende viden, der er årsag til, at alt for mange danskere - til trods for de tilbagevendende nytårsforsæt - ikke lever op til myndighedernes mange anbefalinger om kost og motion.

En klog person skal engang have sagt, at sindssyge er karakteriseret ved, at man gør det samme igen og igen - og alligevel forventer at resultatet ændrer sig.

Måske er tiden inde til, at vi gør noget nyt og gentænker indsatsen over for danskerne og deres helbred.

Tina Lambrecht og Ghita Parry, Formand i Danske Fysioterapeuter og formand i Kost & Ernæringsforbundet

Måske er tiden er inde til, at vi gør noget nyt og gentænker indsatsen over for danskerne og deres helbred. - Og hjælper dem med at holde fast i nytårsforsættet.

Så når lægen for eksempel møder Hr. Jensen, som har for meget på sidebenene, og som viser sig at have fået diabetes eller gigt, hjælper det ikke, at han får lidt medicin og en pjece om sund kost og værdien af at være fysisk aktiv.

Han ved det nok godt. Det eneste han får med hjem er dårlig samvittighed pakket ind i glittet papir.

Ny livsstil kan fjerne symptomer
Hr. Jensen skal i stedet have et tilbud om at konsultere en diætist og en fysioterapeut. Den nyeste forskning viser nemlig, at han kan blive symptomfri, hvis han ændrer livsstil.

Diætisten kan skræddersy en kostændring, som passer til den livssituation, som Hr. Jensen befinder sig i.

Måske skal han kun lave mad til sig selv, måske har han ansvaret for al mad i familien. Han har i hvert fald helt sikkert livretter, ligesom os andre.

Det er ikke alle, som har adgang til quinoa og gojibær i madplanen - eller lyst til at spise blomkål til morgenmad.

Diætisten kan hjælpe med madvaner, som kan lade sig gøre i forhold til det konkrete liv, og som sikrer langvarige ændringer.

Samtidig kan fysioterapeuten motivere Hr. Jensen til at finde en motionsform, som er relevant for ham.

Han skal vide, at lidt også har ret, og han skal for eksempel have information om, hvordan han bedst bruger tiden i det lokale fitnesscenter, så det ikke bliver så overvældende at træne op og ned af de hårdt pumpede drenge.

Og hvis Hr. Jensen har ondt i et knæ eller i ryggen, som forhindrer ham i at være aktiv, kan fysioterapeuten hjælpe med øvelser, som lindrer og styrker.

Der er brug for en ændring nu
Hvis vi ikke gør noget, vil vores i forvejen pressede sundhedsvæsen bukke under.

Vi har ikke råd til at behandle de stadig flere syge og ældre danskere.

Derfor foreslår vi, at flere læger ansætter fysioterapeuter og diætister i deres praksis, og at regeringen afsætter midler til, at overvægtige og inaktive danskerne kan få et gratis forløb hos en diætist eller fysioterapeut.

Vi ved, det virker. For den enkelte og for samfundsøkonomien.

Politik har aldrig været vigtigere

Få GRATIS nyheder fra Danmarks største politiske redaktion

Tina Lambrecht

Fhv. formand, Danske Fysioterapeuter

fysioterapeut (Ergo- og fysioterapeutskolen Aalborg 1995), diplom i ledelse & økonomi, UCN Erhverv 2020, Strategisk Lederskab, CLAVIS 2016, Chairman Degree, Board Governance 2012

Af Tina Lambrecht og Ghita Parry
Formand i Danske Fysioterapeuter og formand i Kost & Ernæringsforbundet
Danskernes sundhedstilstand er altid til debat. Det gælder ikke mindst omkring nytårstid, hvor mange danskere sætter sig for, at nu skal der altså spises bedre og motioneres noget mere.

Det er ikke uden grund. For knap hver anden dansker er overvægtig, alt for mange er inaktive, og danskerne spiser for lidt frugt og grønt.

Den ene kampagne efter den anden er skyllet ind over landet. Så det er nok de færreste danskere, der er i tvivl om, at motion, frugt og grønt er godt.

Deltag i debatten!

Skriv til debat@altinget.dk

Det er altså ikke manglende viden, der er årsag til, at alt for mange danskere - til trods for de tilbagevendende nytårsforsæt - ikke lever op til myndighedernes mange anbefalinger om kost og motion.

En klog person skal engang have sagt, at sindssyge er karakteriseret ved, at man gør det samme igen og igen - og alligevel forventer at resultatet ændrer sig.

Måske er tiden inde til, at vi gør noget nyt og gentænker indsatsen over for danskerne og deres helbred.

Tina Lambrecht og Ghita Parry, Formand i Danske Fysioterapeuter og formand i Kost & Ernæringsforbundet

Måske er tiden er inde til, at vi gør noget nyt og gentænker indsatsen over for danskerne og deres helbred. - Og hjælper dem med at holde fast i nytårsforsættet.

Så når lægen for eksempel møder Hr. Jensen, som har for meget på sidebenene, og som viser sig at have fået diabetes eller gigt, hjælper det ikke, at han får lidt medicin og en pjece om sund kost og værdien af at være fysisk aktiv.

Han ved det nok godt. Det eneste han får med hjem er dårlig samvittighed pakket ind i glittet papir.

Ny livsstil kan fjerne symptomer
Hr. Jensen skal i stedet have et tilbud om at konsultere en diætist og en fysioterapeut. Den nyeste forskning viser nemlig, at han kan blive symptomfri, hvis han ændrer livsstil.

Diætisten kan skræddersy en kostændring, som passer til den livssituation, som Hr. Jensen befinder sig i.

Måske skal han kun lave mad til sig selv, måske har han ansvaret for al mad i familien. Han har i hvert fald helt sikkert livretter, ligesom os andre.

Det er ikke alle, som har adgang til quinoa og gojibær i madplanen - eller lyst til at spise blomkål til morgenmad.

Diætisten kan hjælpe med madvaner, som kan lade sig gøre i forhold til det konkrete liv, og som sikrer langvarige ændringer.

Samtidig kan fysioterapeuten motivere Hr. Jensen til at finde en motionsform, som er relevant for ham.

Han skal vide, at lidt også har ret, og han skal for eksempel have information om, hvordan han bedst bruger tiden i det lokale fitnesscenter, så det ikke bliver så overvældende at træne op og ned af de hårdt pumpede drenge.

Og hvis Hr. Jensen har ondt i et knæ eller i ryggen, som forhindrer ham i at være aktiv, kan fysioterapeuten hjælpe med øvelser, som lindrer og styrker.

Der er brug for en ændring nu
Hvis vi ikke gør noget, vil vores i forvejen pressede sundhedsvæsen bukke under.

Vi har ikke råd til at behandle de stadig flere syge og ældre danskere.

Derfor foreslår vi, at flere læger ansætter fysioterapeuter og diætister i deres praksis, og at regeringen afsætter midler til, at overvægtige og inaktive danskerne kan få et gratis forløb hos en diætist eller fysioterapeut.

Vi ved, det virker. For den enkelte og for samfundsøkonomien.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Fysisk aktivitet og sund kost skal på recept

# data[].attributes.attachment_link.description
DEBAT: Skift sundhedskampagner og glittede pjecer ud med gratis forløb hos diætister og fysioteraupeuter. Ellers bukker sundhedsvæsenet under, skriver Tina Lambrecht, formand i Danske Fysioterapeuter, og Ghita Parry, formand i Kost & Ernæringsforbundet. Kirsten Ida Enemark Redaktionsassistent Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/Acxh-zrsdv8

# data[].attributes.attachment_link.title
God motion og mental stimulation -TV-Ishøj

# data[].attributes.attachment_link.title
Traeningsguide for mennesker med demens_Lang_

# data[].attributes.attachment_link.title
Demenshaandbog - Seksualitet hos mennesker med demens i aeldreplejen_Tilgaengelig

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor tit skal jeg besøge min mand på plejehjemmet?

# data[].attributes.body
Annes appetit er lav og hun spiser ikke nok, derfor hun tabt sig 5 kg. Hun har urininkontinens, derfor skal hun drikke mange gang vaske om dagen. Anne skal motiveres for at bevæge sig mere (svømmehallen er god til gigt sygdom). fordi hun savner at danse, og det er god ide at hun bliver aktiv i ældreklubber med andre mennesker. Hun kan også bage kage med andre, fordi hun var konditor, da hun var ung.

I gamle dage brugte man mere kroppen til arbejde og alt andet. Nu tager man bussen og bil frem og tilbage. Man bevæger sig ikke så meget som man gjorde før i 40- og 50’erne. Dengang var sport ikke som det er i dag. I dag er mange der løber, men dengang var det ikke helt sådan.

# data[].attributes.body
Mad og måltider for ældre - Sundhedsstyrelsen

Rygning og sygdom, hvordan stopper man med at ryge? - Patienthåndbogen på sundhed.dk

Undtagelser i rygeloven - Kræftens Bekæmpelse (cancer.dk)

https://www.cancer.dk/dyn/resources/File/file/6/8216/1570450042/aeldres-syn-paa-rygning-og-livskvalitet-small.pdf

Mad og måltider for ældre - Sundhedsstyrelsen

Demens - Fysisk aktivitet på pleje eller aktivitetscenter - Sundhedsstyrelsen

Anbefalinger om fysisk aktivitet for voksne +65 år - Sundhedsstyrelsen

Træningsguide for mennesker med demens - Sundhedsstyrelsen

Råd om mad og drikke, når du er over 65 år (altomkost.dk)

Normalkost til ældre | Kosthåndbogen.dk (xn--kosthndbogen-xcb.dk)

Alkohol og ældre - Sundhedsstyrelsen

Seksualitet hos mennesker med demens i ældreplejen - Sundhedsstyrelsen

# data[].attributes.attachment_link.title
Livet på et plejehjem: Minderne fylder meget

# data[].attributes.body
"Stress er forskelligt fra person til person. Men stress for mig er, når jeg ikke længere kan overskue
de simpleste ting i hverdagen. Hvis jeg får hovedpine bare ved tanken om, at jeg skal op og i skole
eller hvis jeg får det skidt, når jeg har alt for mange ting om ørene."