# data[].attributes.headline
APOSTOL MARIAN-EDUARD - Dezvoltarea competențelor digitale transdisciplinare pentru cadrele didactice este esențială în contextul actual al educației, în care tehnologia joacă un rol din ce în ce mai important în procesul de învățare. Această abordare transdisciplinară încurajează integrarea tehnologiei în diverse domenii de studiu și promovează o înțelegere holistică a utilizării acesteia în diferite contexte.

# data[].attributes.subject
APOSTOL MARIAN-EDUARD - Dezvoltarea competențelor digitale transdisciplinare pentru cadrele didactice este esențială în contextul actual al educației, în care tehnologia joacă un rol din ce în ce mai important în procesul de învățare. Această abordare transdisciplinară încurajează integrarea tehnologiei în diverse domenii de studiu și promovează o înțelegere holistică a utilizării acesteia în diferite contexte.

# data[].attributes.body
Există mai multe modalități prin care cadrele didactice pot dezvolta competențele digitale transdisciplinare:

Formare și instruire: Cadrele didactice ar trebui să participe la programe de formare și instruire continuă în domeniul tehnologiei educaționale. Aceste programe ar trebui să acopere diverse aspecte ale utilizării tehnologiei în diferite discipline și să ofere strategii pentru integrarea acesteia în planurile de lecție.

Colaborare interdisciplinară: Cadrele didactice ar trebui să colaboreze între ele și să împărtășească resurse, idei și bune practici legate de utilizarea tehnologiei în diferite domenii de studiu. Această colaborare poate facilita dezvoltarea de abordări transdisciplinare în care tehnologia este integrată în mod eficient în diferite discipline.

Experimentare și inovare: Cadrele didactice ar trebui să fie încurajate să experimenteze cu diverse instrumente și tehnologii digitale în sala de clasă și să încerce noi metode de predare și evaluare care să integreze tehnologia în mod transdisciplinar. Această abordare poate ajuta la dezvoltarea creativității și inovației în procesul de învățare.

Învățare continuă: Cu tehnologia evoluând rapid, cadrele didactice ar trebui să fie deschise la învățarea continuă și să își actualizeze constant cunoștințele și abilitățile în domeniul tehnologiei educaționale. Acest lucru poate fi realizat prin participarea la seminarii, conferințe, cursuri online și alte activități de dezvoltare profesională.

Prin adoptarea acestor abordări, cadrele didactice pot dezvolta competențe digitale transdisciplinare care să le permită să integreze eficient tehnologia în procesul de învățare și să își îmbunătățească practica pedagogică pentru a răspunde nevoilor și cerințelor elevilor în secolul XXI.

# data[].attributes.body
Design thinking este o abordare de rezolvare a problemelor care se concentrează pe înțelegerea nevoilor utilizatorilor și pe crearea de soluții inovatoare. O metodă din design thinking este harta experienței cursantului, care ajută la vizualizarea și empatiza cu călătoria cursantului și la identificarea zonelor de îmbunătățire. Iată o descriere a metodei hărții experienței cursantului:

1. Empatizarea: primul pas în gândirea de proiectare este să empatizeze cu cel care învață. Aceasta implică înțelegerea nevoilor, motivațiilor și provocărilor lor. Prin interviuri, observații și cercetări, designerii adună perspective pentru a obține o înțelegere profundă a perspectivei cursantului.

2. Definiți: Odată ce designerii au adunat informații, ei definesc problema sau provocarea pe care doresc să o abordeze. Acest pas implică sintetizarea informațiilor colectate în timpul fazei de empatizare și identificarea problemelor cheie care trebuie rezolvate.

3. Idea: În faza de ideare, designerii generează o gamă largă de idei și soluții potențiale pentru a aborda problema definită. Acesta este un proces creativ și deschis la minte care încurajează brainstormingul și gândirea în afara cutiei.

4. Prototip: Prototiparea presupune crearea de reprezentări tangibile ale ideilor generate în faza anterioară. Aceste prototipuri pot fi de joasă fidelitate sau de înaltă fidelitate, în funcție de complexitatea soluției. Scopul prototipării este de a testa și repeta rapid ideile pentru a aduna feedback și a rafina designul.

5. Testare: Pasul final este testarea prototipurilor cu cursanții. Aceasta implică colectarea feedback-ului, observarea interacțiunilor acestora și evaluarea eficienței soluțiilor. Testarea îi ajută pe proiectanți să-și valideze ipotezele, să identifice zonele de îmbunătățire și să facă ajustările necesare în proiectare.

Harta experienței cursantului este o reprezentare vizuală a călătoriei cursantului de-a lungul acestor etape. De obicei, include puncte de contact cheie, emoții, puncte de durere și oportunități de îmbunătățire. Prin cartografierea experienței cursantului, designerii pot obține o viziune holistică asupra procesului de învățare și pot identifica zonele în care pot îmbunătăți experiența generală.

În general, harta experienței cursantului este un instrument valoros în cadrul procesului de gândire de proiectare, deoarece îi ajută pe designeri să înțeleagă perspectiva cursantului, să descopere perspective și să creeze soluții centrate pe utilizator.

# data[].attributes.body
Într-o lume în care ți se oferă atât de multe alternative suntem mereu în căutare de ceva nou.  Acel ”ceva” este un concept creativ care primește probabil o formă nouă, iar în contexte diferite poate să fie o idee, un produs, un scenariu, un amblaj sau orice altceva.

Într-o astfel de goană după nou, lumea are nevoie de foarte multă creativitate. Iar advertising-ul este unul dintre multele domenii care se confruntă cu o astfel de problemă și se pare că tot de acolo au venit și soluțiile.

În 1942, Alex Osborn, directorul de advertising al Madison Avenue a revoluționat conceptul de creativitate prin dezvoltarea metodei numită brainstorming, în cartea sa numită ”How To Think It Up”.

Ce înseamnă brainstorming?

Foarte pe scurt, brainstorming este o tehnică de generare de idei.

În practică acestă tehnică este conturată sub forma unei  sesiuni la care moderatorul sau liderul prezintă o problemă după care participanții contribuie cu idei de soluționare a problemei respective.  Scopul acestei tehnici este, în primul rând, de a ne scoate din stereotipurile de gândire pe care le avem, de a depăși granițele familiarității și , în al doilea rând, de a creea un set de idei dintre care mai târziu vom putea alege.

În general această tehnică are succes atunci când ea este asociată mai degrabă cu o problemă specifică decât cu un concept general. Brainstorming-ul poate fi utilizat individual sau în grup, deși în elaborarea acestei teorii Osborn considera grupurile de 12 persoane ca fiind ideale.

Regulile brainstorming-ului

Ca orice altă tehnică, în implementare și brainstorming-ul are un set de regului. Chiar dacă de-alungul timpului ele au mai fost modificate, cele de bază sunt:

Numărului de idei generate trebuie să fie mare deoarece oferă pobililiatea de a combina idei și oportunitatea de a alege dintr-o gamă largă. În plus de cele mai multe ori primele idei formulate nu sunt foarte noi, ele tind sa imite ceva deja cunoscut.

Nu trebuie judecate ideile, comentariile referitoare la acestea se vor face după ce toate au fost notate. Aducerea de argumente pro sau contra pentru o anumită idee ar putea bloca generarea de idei noi.

Trebuie să gândești liber, să ai curaj să rostești idei care par imposibile, nepotrivite sau chiar haioase. De cele mai multe ori din aceste idei îndrăznețe se conturează cele mai bune decizii.

Construiește pe ideile formulate anterior. Dacă ai auzit o idee care parea interesantă dar poate nu erai mulțumit de ea în totalitate modific-o, folosește-o în dezvoltarea uneia mai bune.

# data[].attributes.body
Luminita Taiatu

Iată câteva aspecte cheie ale modelului Agile:

1. Colaborare și Comunicare: Agile promovează colaborarea strânsă între membrii echipei și clienți. Comunicarea eficientă este esențială pentru a asigura înțelegerea clară a cerințelor și schimbul constant de feedback.

2. Livrare Incrementală: Proiectul este împărțit în iterații sau cicluri de dezvoltare scurte, cunoscute sub denumirea de sprints. Echipa livrează o funcționalitate utilizabilă la sfârșitul fiecărei iterații.

3. Adaptabilitate la Schimbare: Agile recunoaște că cerințele pot evolua pe parcursul proiectului și promovează adaptabilitatea. Echipa trebuie să fie pregătită să facă ajustări în timpul dezvoltării pentru a răspunde schimbărilor în priorități sau cerințe.

4. Echipă Auto-organizatoare: Echipa este responsabilă pentru organizarea și gestionarea sarcinilor sale. Echipa decide cum să-și împartă sarcinile și cum să abordeze provocările întâmpinate.

5. Feedback Continuu: Feedback-ul este esențial în modelul Agile. Prin intermediul demo-urilor regulate și evaluărilor continue, echipele pot identifica rapid problemele și îmbunătăți procesul de dezvoltare.

6. Focus pe Calitate: Agile promovează construirea de produse de înaltă calitate prin integrarea testării în procesul de dezvoltare și prin urmărirea constantă a performanței și a calității codului.

7. Manifestul Agile: Modelul Agile este formalizat prin "Manifestul Agile", un set de patru valori fundamentale și 12 principii care îndrumă echipa în abordarea dezvoltării software și a gestionării proiectelor.

# data[].attributes.body
Metode de management

Dupa sfera de aplicabilitate metodele de management se impart in:

a)     metode generale sunt acele metode care pot fi aplicate atat la nivelul organizatiei cat si la nivelul compartimentelor, in toate domeniile de activitate din firma si la toate nivelel ierarhice.

Includem aici:

managementul pe baza de plan;

managementul prin obiective;

managementul prin exceptie;

managementul prin bugete;

managementul prin proiecte;

managementul pe produs;

o metoda care combina metodele prezentate: CSROEPM (managemntul prin sistem, rezultate, obiective, exceptie, participare si motivare in munca.

b)     metode specifice de management sunt acele metode care au o sfera de aplicabilitate mai restransa, fiind eficiente in exercitarea unei functii a managemntului sau a unei functiuni a firmei.

dupa domeniul de aplicabilitate:

a)     metode utilizate in exercitarea functiilor managementului:

Exemple de metode de management:

Pentru functia de planificare:

tehnica Delphi;

extrapolarea tendintelor;

extrapolarea trendului de dezvoltare;

tehnica ritmului mediu;

# data[].attributes.body
MIHAI MARCU

arta absracta romaneasca

Arta abstractă românească reprezintă o ramură distinctă a mișcării artistice abstracte, caracterizată prin utilizarea formelor geometrice, culorilor intense și exprimarea ideilor sau emoțiilor fără a se baza pe reprezentarea realistă a obiectelor sau pe figurativism. Această formă de artă se concentrează pe elementele esențiale, cum ar fi linii, forme, culori și compoziții, pentru a transmite mesaje sau stări.

În România, arta abstractă a cunoscut evoluții și interpretații variate de-a lungul timpului. Unii artiști români au adoptat și au contribuit la dezvoltarea acestui stil artistic, fiind influențați atât de tendințele internaționale, cât și de specificul cultural local.

Printre artiștii români notabili care au explorat arta abstractă se numără Ion Țuculescu, cu lucrările sale expresioniste abstracte, și Horia Damian, cunoscut pentru contribuțiile sale la arta abstractă construită.

Este important de menționat că arta abstractă este extrem de diversă și că diverși artiști abordează acest stil în moduri distincte, creând opere care pot varia de la abstractul geometric la cel liric sau informal.

# data[].attributes.body
Brainstorming

Încurajează gândirea liberă. Fără judecăți în etapa inițială. Orice idee este bună.

1. Diversitate de Perspective:

Asigură-te că ai elevi cu diverse perspective .Acest lucru poate duce la generarea unor idei neașteptate.

2. Tehnici de Stimulare a Gândirii:

Folosește tehnici precum asocierile libere, mind mapping, sau alte metode creative pentru a stimula gândirea.

3. Limitări de Timp:

Setează un timp limită pentru fiecare sesiune de brainstorming. Această presiune poate ajuta la generarea rapidă a ideilor.

4. Encourage Wild Ideas:

Încurajează ideile nebunești. De multe ori, acestea pot duce la concepte inovatoare sau pot stimula alte idei mai practice.

5. Combinații și Adăugări:

Încurajează oamenii să construiască pe ideile celorlalți. Uneori, ideile aparent separate pot forma soluții complexe și complete.

6. Filtrează ulterior:

După ce ai generat o listă bogată de idei, poți începe să aplici filtre pentru a selecta cele mai fezabile sau promițătoare.

7. Notează Totul:

Asigură-te că ai un sistem de notare pentru a nu pierde nicio idee. Chiar și cele aparent nesemnificative pot deveni valoroase în contextul potrivit.

8. Feedback Constructiv

# data[].attributes.body
Brainstorming este o tehnică de generare de idei.

În practică acestă tehnică este conturată sub forma unei  sesiuni in care profesorul sau liderul prezintă o problemă după care elevii contribuie cu idei de soluționare a problemei respective. Scopul acestei tehnici este, în primul rând, de a ne scoate din stereotipurile de gândire pe care le avem, de a depăși granițele familiarității și , în al doilea rând, de a creea un set de idei dintre care mai târziu vom putea alege.

Se caracterizeaza prin:

1. Disocierea timpului in care se produc ideile de timpul in care aceste idei sunt evaluate.

2. Stimularea gandirii divergente, creatoare.

3. Libertatea de formulare a ideilor.

# data[].attributes.body
Brainstormingul este o tehnică de creativitate în grup, menită să genereze un număr mare de idei, pentru soluționarea unei probleme. Această tehnică a fost propusă de către Alex F. Osborn care a dezvoltat principiile metodei în cartea sa Applied Imagination (1953)

În l. engleză termenul brainstorm sau brain-storm înseamnă idee strălucită (care soluționează o problemă). Semnificația verbală este „a face un atac concertat asupra unei probleme, implicând idei spontane.”

Madalina Mihalache

# data[].attributes.body
Brainstorming

Iată câteva aspecte-cheie legate de brainstorming:

1. Reguli de bază:

Susținerea tuturor ideilor: În timpul sesiunii de brainstorming, se încurajează participanții să ofere cât mai multe idei posibile, fără a le critica în prima fază.

Evitarea criticii premature: Scopul este să se genereze cât mai multe idei, iar evaluarea sau critica acestora să fie amânate pentru etapele ulterioare.

2. Sesiuni libere și structurate:

Brainstorming liber: Participanții contribuie liber cu idei, iar nicio sugestie nu este respinsă în prima fază.

Brainstorming structurat: Uneori, sesiunile pot avea anumite direcții sau teme, pentru a se concentra mai eficient pe o anumită problemă sau sarcină.

3. Diversitatea grupului:

Grupuri diverse de participanți pot aduce perspective variate și soluții inovatoare.

4. Faza de evaluare:

După ce s-au generat suficiente idei, urmează faza de evaluare în care se analizează și se selecționează cele mai potrivite sau fezabile.

5. Utilizări variate:

Brainstorming-ul poate fi aplicat în diverse domenii, de la afaceri și tehnologie până la educație și rezolvarea problemelor personale.

6. Teoria divergentă și convergentă:

Faza de generare a ideilor este asociată cu gândirea divergentă, în timp ce faza de evaluare și selecție este legată de gândirea convergentă.

# data[].attributes.body
ChatGPT

# data[].attributes.body
iarna

# data[].attributes.body
Brainstorming

1. Lecții Interactiv-Participative: Invită elevii să vină cu idei în timpul lecțiilor pentru a stimula gândirea creativă și participarea activă.

2. Proiecte de Grup: Folosește sesiuni de brainstorming pentru a genera idei pentru proiecte de grup, încurajând colaborarea și diversitatea de perspectiva.

3. Soluționarea Problemelor: Aplică brainstorming-ul pentru a rezolva probleme specifice în clasă sau în școală, promovând implicarea elevilor în găsirea soluțiilor.

4. Dezvoltarea Creativității: Folosește metoda pentru a cultiva creativitatea și inovația în rândul elevilor prin generarea de idei neconvenționale.

5. Adaptare la Diverse Nivele de Cunoștințe: Personalizează metoda pentru a se potrivi nivelului de cunoștințe al elevilor, astfel încât să fie captivantă și relevantă pentru fiecare grup.

# data[].attributes.body
Design thinking reprezintă o abordare de rezolvare a problemelor care a avut inițial origini în domeniul designului, dar a fost ulterior adoptată pe scară largă în diverse industrii și discipline. Această metodă pune accentul pe un proces iterativ, colaborativ și centrat pe om pentru abordarea problemelor complexe și generarea de soluții inovatoare.

# data[].attributes.body
Metodele statistice reprezintă un ansamblu de tehnici și proceduri utilizate pentru colectarea, analiza, interpretarea și prezentarea datelor în scopul luării deciziilor și tragerii unor concluzii în diverse domenii, cum ar fi știința, cercetarea, afacerile, guvernarea etc. Statistica este o ramură a matematicii care se ocupă cu colectarea, prelucrarea și interpretarea datelor.

# data[].attributes.body
Este o abordare de proiect in care se pune accent pe lucrul in echipa, colaborare cu clientul, ajustarea cerintelor, flexibilitate la schimbari. De asemenea intr-un proiect agile se pune accentul pe imbunatatirea continua a relatiile din echipa, procesele si aplicatiile de dezvoltare sofware . MUNTEANU BIANCA-CLAUDIA

# data[].attributes.body
Brainstormingul este o metodă pe care echipele o folosesc pentru a genera idei menite să rezolve pentru a rezolva probleme clar definite. În condiții controlate și într-un mediu de gândire liberă, echipele abordează o problemă prin mijloace precum întrebările „Cum am putea noi să facem…”. Ei produc o gamă largă de idei și creează legături între acestea pentru a găsi potențiale soluții.