# data[].attributes.body
Predromanika javlja se u razdoblju od 9. -11. stoljeća.

# data[].attributes.body
Neka od najpoznatijih djela tog stila su nastala u tada najznačajnijoj državi Franačkoj. Predromanička umjetnost na tom području naziva se karolinška renesansa. Na dvoru Karla Velikog u školi u kojoj su se školovali mladići iz uglednih obitelji osnovano je latinsko srednjovjekovno pismo karolina. Knjige pisane tim pismom ukrašavane su sličicama koje nazivamo minijature ,a korice su često bile izrađene od bjelokosti i ukrašene zlatom i draguljima.

# data[].attributes.body
Najpoznatija predromanička građevina na području Franačke bila je dvorska kapela Karla Velikog u sklopu carskog dvora u Aachenu. U Hrvatsku su utjecaji predromanike stigli su s franačkim misionarima i umjetnicima i na našemu području mješali se sa antičkim nasljeđem i bizantskom umjetnošću. Rezultat te mješavine najbolje se primjećuje na sačuvanim primjercima crkvenoga graditeljstva.

# data[].attributes.body
Umjetnički stil romanika javlja se u razdoblju od 11. - 13. stoljeća.

# data[].attributes.body
Romanika je naziv dobila po oponašanju rimskog načina gradnje u graditeljstvu. Crkve ovog razdoblja građene su od pravilno tesanog kamena s polukružnim lukovima na prozorima i vratima. Iznad glavnog ulaza u crkvu tj. portala u kasnijim razdobljima romanike pojavio se i okrugli otvor uobliku ruže koji nazivamo rozeta. Od 12.st. romanika se širi hrvatskim gradovima na obali. najpoznatiji i nahjsačuvaniji primjeri romanike u Hrvatskoj su katedrale u Rabu, Zadru i Trogiru.

# data[].attributes.body
Gotika je umjetnički stil koji je nastao u 12.st. u Francuskoj i trajala je sve do 15. stoljeća.

# data[].attributes.body
Gotičke građevine najbolje ćemo prepoznati ako ih usporedimo s romaničkim. Gotičke građevine imaju zidove tanje od romaničkih ,a u gradnji prozora i portala koristio se šiljasti luk. Unutrašnjost gotičkih građevina ispunjena je prozorima s malo zidnih ploha za oslikavanje. Zbog toga su gotički prozori bili ukrašavani slikama koje su bile povezane metalnim okovima. Takve ukrase nazivamo vitrajima. Tijekom 11. i 12.st. pojavljuju se književna djela svjetovna tematike. Za to su većinom zaslužni trubaduri koji su pisali ljubavne pjesme i pjesme u kojima su slavili hrabroost i pustolovine vitezova. Za vrhunac srednjovjekovne književnosti zaslužni su talijanski književnici 14.st. odnosno razdoblja humanizma ,a među njima se posebno iztiče Dante Alighieri.

# data[].attributes.body
Humanizam je utjecao na pojavu novog umjetničkog stila pa je tako u 14.st. započela renesansa.

# data[].attributes.body
Renesansa se pojavila u Italiji, no vrlo se brzo širila Europom. Baš kao što su humanisti proučavali antičke pisce, tako su i renesansni umjetnici uzor za svoja djela pronalazili u antičkim umjetničkim djelima. Glavna tema renesansnih umjetnika bio je čovjek ,a uz njega su se sve češće pojavljivale i svjetovne teme. Renesansni umjetnici bili su svestrano obrazovani i stručni na mnogim područjima. Neki od tih genijalnih ljudi bili su Leonardo da Vinci i Michelangelo Buonarroti.

# data[].attributes.body
Humanizam i renesansa brzo su stigli i do naših krajeva. U Hrvatskoj su stvorena mnoga književna i znenstvena djela , predivne građevine te kiparska i slikarska ostvarenja. Glavno središte književnosti u Hrvatskoj bio je Dubrovnik u kojemu je stvarao velik broj pisaca ,a jedan od najpoznatijih je Marin Držić. U Splitu stvarao je Marko Marulić, čije je najveće djelo ep Judita, zbog kojeg je prozvan tadašnjim Ocem Hrvatske Književnosti. U vrijeme renesanse Petar Zoranić napisao je prvi hrvatski roman zvan Planine.

# data[].attributes.body
Potkraj 16.st. u Italiji se pojavio umjetnički stil barok.

# data[].attributes.body
Za širenje baroknje umjetnosti najzaslužniji su isusovci. Budući da su bili misionari u mnogim zemljama i na različitim kontinentima, barok je prvi umjetnički stil koji se proširio izvan Europe. Barokne crkve bile su građene raskošno kako bi kod vjernika ostavljale dojam raja. Vjerski obredi bili su praćeni glazbom koja se izvodila na orguljama. Najpoznatiji barokni skladatelj i orguljaš bio je Johann Sebastian Bach. Za širenje baroka u Hrvatskoj najviše su zaslužni isusovci i pavlini, koji su, šireći katoličku obnovu, širili i novi stil. U Hrvatskoj barok je nejdublji trg ostavio na sjeveru Hrvatske, gdje su sagrađene mnoge crkve, samostani, palače ,ali i stambene kuće.