# data[].attributes.body
Navn: Thyra

Alder: 100 år

Nuværende bolig: Thyra bor på plejecenter i Vollsmose.

Netværk: To døtre, Anna og Annette. Enke.

Værdier/livsførelse: Thyra har en positiv livsindstilling, og hun mener, at det er grunden til, at hun er blevet så gammel.

Interesser før og nu: Thyra er tidligere elitegymnast og delingsfører. Hun kørte motorcykel med sin mand. Desuden har hun netop prøvet sit første faldskærmsudspring.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Thyra er gangbesværet. Hun bruger rollator. Hun er lettere hukommelsessvækket. Type 2 diabetes.

Funktionsevne: 2 - moderat

# data[].attributes.body
Morgen: Støtte til morgenplejen og påklædning. Hjælp til støttestrømper. Bad to gange om ugen. Medicin- og insulingivning hver morgen.

Middag: Hjælp til at komme i seng, til en middagslur, og op igen til kaffetid.

Aften: Aftagning af støttestrømper og hjælp til klargøring til natten.

# data[].attributes.body
Livsstilsfaktorer også kaldet KRAM - faktorer, er de 4 områder der definerer vores livsstil i form af kost, rygning, alkohol og motion. Udover de fire områder har vi S - faktorerne, som er dem der fortæller om vi sover nok, er stressede, sociale relationer og vores seksuelle sundhed. Når vi taler om sundhed, er vi særligt interesserede i netop de områder. For det er dem, der har størst indflydelse på vores helbred. Inden for vores fag, som social og sundhedsassistent, vil dette være mange af de områder vi vil stifte bekendtskab med, i mødet med borgerne. De har ofte de sygdomme, som vi kalder livsstilssygdomme. Det kan være borgere, der har en usund livsstil og fx har fået KOL på grund af rygning, eller som har fået diabetes type-2 på grund af overvægt og dårlige kostvaner. I Danmarks statistiks undersøgelser, fremgår det, at det ofte er livsstilsfaktorerne KRAM, der er skyld i sygdom og tidlig død. Fx. er rygning den væsentligste årsag til for tidlig død. Personer, der ryger, har dårligere helbred og dårligere livskvalitet.

# data[].attributes.body
Hvad kan naturen gøre ved borgernes rehabiliteringsforløb?det kan give en følelse af at vi gør mere for dem og få nogle fx. demente vil måske enda glemme at det er rehabilitering de skal til og vil måske bare se det som en dejlig udflugt i skoven.

Hvordan kan naturen:

- Fremme borgernes sundhed? Det kan fremme borgerens sundhed ved at borgeren blive glad og føler sig godt tilpas ved at komme ud og gå. mange borgere bliver også glade da de føler at vi tager os tid til at være sammen med dem.

- Forebygge sygdom?

- Skabe bedre trivsel? Naturen kan skabe bedre trivsel hvis man fx. tog en gruppe beboer med ud og lave nogle øvelser, og derefter måske tog en kop caffe og et stykke kage ud i en skov. borgeren kan få en følelse af at have et "normalt" liv igen

Hvilke aktiviteter kan I igangsætte i naturen?

Hvilke aktiviteter ville I foreslå jeres borger?

samlet svar- "sansevandring" man kan fx. have fokus på at lytte efter dyr mærke vinden eller dufte. Man kunne også tage nogle udvalgte borgere som er glade for fugle med ud på fuglekiggeri. udendørs spil som fx. kroket, eller kaste med ærteposer. en slags mindfulness eller andet træning til sind og krop

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme: er at bevare eller forbedre sundhed, eller at have ønske om et sundere liv og bedre livskvalitet.

Sygdomsforebyggende: er at undgå en konkret sygdom eller undgå at den forværres. Det er vigtigt at forebygge at borgeren bliver så dårlig, at vedkommende skal indlægges.

Forskellen på begreberne: Det kan være svært at skelne mellem de to begreber, da man ofte forebygger sygdomme, når man arbejder med at fremme sundheden. F.eks. er et rygestopskursus godt for at fremme sundheden, men en borger med KOL kan også få det tilbudt, som hjælp til at forebygge, at sygdommen bliver værre.

Eksempler på sundhedsfremmende aktiviteter: Kan være rygestopkurser og kurser/oplysningskampagner i sund kost, motion og mentalt helbred.

Eksempler på sygdomsforebyggende aktiviteter: Screeninger og sundhedskontroller er forebyggende aktiviteter. F.eks. når kvinder over 50 år bliver tilbudt mammografi, eller når en diabetiker går til årskontrol og får tjekket sine fødder og øjne. Begge dele er forbyggende, fordi man har mulighed for at opfange en (følge)sygdom tidligt. Vaccinationer er også sygdomsforbyggende.

Tidlig opsporing (TOBS): TOBS står for Tidlig Opsporing af Begyndende Sygdom. Tidlig opsporing bruges til at observere og dokumentere begyndende ændringer i en borgers tilstand - at opfange problematikkerne inden det er for sent. Når man foretager tidlig opsporing, skal man lytte, observere, reflektere og reagere. Man skal dokumentere sine observationer i et skema.

Fysisk og mental sundhed: Fysisk sundhed handler om helbred og kroppens tilstand - herunder sygdomme og andre tilstande, der påvirker kroppen. Fysisk sundhed kan man måle og observere ved at se, føle og lytte. Mental sundhed handler om hvordan ens trivsel er, hvordan man klarer sin hverdag og hvordan man fungerer sammen med andre mennesker. Fysisk og mental sundhed hænger sammen og påvirker hinanden.

Ensomhed hos ældre: er et udbredt problem. Mange ældre oplever at miste en livslang partner, at vennerne falder fra, at børnene har travlt med andet, eller at de pga. ændrede livsvilkår, ikke kan de samme ting som hidtil. Personer som er ensomme, har dårligere livskvalitet og helbred, og de har sværere ved at overvinde sygdom.

For at forebygge eller nedbringe ensomhed hos ældre: Er det vigtigt at fokusere på at styrke sociale relationer, deltage i fællesskaber, finde meningsfulde aktiviteter og fastholde fysisk aktivitet.

# data[].attributes.headline
Thyra har et normalt BMI og er normalspisende, men pga. hendes type 2 diabetes, bør der tages nogle forbehold.

# data[].attributes.subject
Thyra har et normalt BMI og er normalspisende, men pga. hendes type 2 diabetes, bør der tages nogle forbehold.

# data[].attributes.body
Thyra er 165 cm høj og vejer 70 kg. Hendes BMI er på 25,7 og hun efter det overvægtig. Men når man ser på Thyra, ser hun normal ud og ift. at hun er over 65, må hendes BMI godt ligge i kategorien "overvægtig".

Spis færre kulhydrater - skær ned på fødevarer med mange kulhydrater såsom slik, chips, kage og sodavand. Spis mindre portioner af pasta, ris, brød og kartofler.

Spis kulhydrater af høj kvalitet - bl.a grove grøntsager som kål, broccoli og porrer, samt fuldkornsprodukter som rugbrød og fuldkornsbrød - det har et naturligt indhold af kostfibre. Kostfibre giver en mere stabil stigning af blodsukkeret og mætter godt.

Vælg det sunde fedt - vælg umættet plantefedt som oliven- og rapsolie og flydende fedtstof, og i mindre grad det mættede animalske fedt fra smør, fløde og fedt kød. Nødder, mandler, avocado og fed fisk er også gode kilder til det sunde fedt.

Drik sukkerfrit eller lightprodukter - sukkerholdige drikke indeholder mange kulhydrater og har stor påvirkning på blodsukkeret. Ved at vælge sukkerfrit eller light, kan man spare på kulhydraterne. Vand, danskvand, kaffe og te uden sukker påvirker ikke blodsukkeret. Man kan evt. bruge en sødetablet i stedet for sukker i kaffen/teen og skummemælk eller minimælk.

Når man er over 65, har kroppen brug for mere protein for at bevare muskelmasse og holde knoglerne stærke. Spis helst protein til alle måltider. Man kan have brug for at supplere med en daglig multivitamintablet.

Thyra bor på plejehjem og spiser som oftest sammen med de andre beboere. Det er godt for hendes mentale helbred og kostindtag, at hun er social med de andre i spisesituationerne. Det er vigtigt at vedholde hende i at spise fælles med de andre, samt at motivere hende, hvis hun nogle dage ikke har lyst.

Eksempel på kost til Thyra:

Morgen - yoghurt f.eks. med lidt havrefras eller havregryn, rugbrød eller groft brød med ost eller et blødkogt æg.

Frokost - groft rugbrød med kød/fiskepålæg eller æg. Her kan spares lidt på fedtstofferne, men det er vigtigt ikke at undgå det helt, da kroppen har brug for fedt.

Aften - magert kød, fisk eller bælgfrugter. Her er det vigtigt ikke at spise for mange kartofler, ris eller pasta, men hellere godt med grøntsager.

Drikkevarer - godt med vand, kaffe/te med 1 sødetablet, light saftevand, minimælk.

Til eftermiddagskaffen er det selvfølgelig okay, at Thyra også får et stykke kage, hvis hun ønsker det. Men det kan også være noget frugt eller grøntsager skåret ud appetitligt, knækbrød eller grovkiks.

Det er selvfølgelig vigtigt at understrege at Thyra hverken skal eller må tabe sig, så hun skal stadig have mad efter sit basalstofskifte. Men hun skal spare på kulhydraterne.

# data[].attributes.body
Voksne har behov for 30-40 ml. væske pr. kg. om dagen. Thyra vejer 70kg. og hendes væskebehov er derfor 2100-2800 ml. om dagen. Men 700 ml. får hun via maden og 300 ml. er omsætning af næringstofferne i cellerne. Så derfor er Thyras væskebehov på omkring 1100-1800 ml. pr. dag.

Det er realistisk at Thyra kan indtage den mængde væske hun bør, da hun ikke har problemer med indtag af hverken føde eller væske. Men hun skal påmindes at drikke og derfor kan vi sætte flasker i hendes køleskab, så hun ved at hun skal drikke dem alle i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
Kosten for Thyra er vigtig, da hun lider af type 2-diabetes, hun bliver derfor hjulpet/vejledt til at spise de gode kulhydrater, vælge det sunde fedt og drikke sukkerfrit eller light produkter. Thyra ryger ikke og får en enkelt snaps en gang imellem for det sociale samvær.

I forhold til motion går Thyra til gymnastik på plejehjemmet 2 gange om ugen og bliver dagligt motiveret til en lille gåtur med rollatoren, rundt på området, også for at få noget frisk luft.

# data[].attributes.body
Hvis det giver mening, ville man tage en snak med borger eller deres pårørende (med samtykke fra borger) og oplyse om behandlingsmuligheder. Hvis en borger ikke overholder sundhedsstyrelsens anbefalinger, men hverken er ubehagelig, konfus, falder eller på anden vis er negativ påvirket af alkoholen, så er det værd at kigge på livskvaliteten kontra helbredet.

# data[].attributes.body
SSA - Dorthe

Elev - Kjestine

Thyra - Kristina

Evt. morgenpleje, morgenmad og insulingivelse.

Thyra sover middagslur, hun er kommet tidligt i seng, fordi hun skal tidligt op igen, hun skal ned og træne. Hun bliver hjulpet op og eleven går med ned til træningsrummet. De træner lidt forskellige ting. Efter går de tilbage til køkkenet. Thyra bliver spurgt om hun vil have kage eller frugt/grønt. Hun hjælper til med at skære grønt. Der bliver snakket om følgesygdomme og kosten mhb. på diabetes. Der snakkes også om at Thyra skal til fodscreening for at forebygge. Hendes sko er begyndt at trykke hende, så hun skal have nye sko.

# data[].attributes.attachment_caption
Rugbrød med torskerogn, remoulade, peberfrugt og gulerødsstave. 

# data[].attributes.attachment_caption
Oksespidsbryst med kogte grøntsager, en enkelt kartoffel, lidt sovs og lidt agurkesalat.

# data[].attributes.attachment_caption
Snacks som knækbrød, riskiks, bær, frugt og grønt er gode alternativer fremfor kage og usunde ting, når man vil undgå for høje blodsukkerstigninger.

# data[].attributes.body
Er et skema eller program hvor man udfylder den habituelle tilstand på borgeren, så man har noget faktuelt at holde sig til, fremfor at nogen synes eller mener noget.