# data[].attributes.headline
Keskaegne Inglismaa viitab ajaperioodile, mis hõlmab suurt osa keskajast, ligikaudu aastatest 1066 kuni 1485. Selle perioodi jooksul oli Inglismaa tuntud mitme erineva nime all, sõltuvalt kontekstist ja ajastust.

# data[].attributes.subject
Keskaegne Inglismaa viitab ajaperioodile, mis hõlmab suurt osa keskajast, ligikaudu aastatest 1066 kuni 1485. Selle perioodi jooksul oli Inglismaa tuntud mitme erineva nime all, sõltuvalt kontekstist ja ajastust.

# data[].attributes.body
1042-1066 Edward Usutunnistaja

suri lapseltult

troonipärimisega seotud segadused

Kes on järgmise kuningas?

Wessexi krahv Harold

kandidaadid olid veel Harald III ja William

siis mõlemad Norra ja Normandia tulevad ründavad Inglismaad-> Inglismaa-Normandia ühisriik

Kuningaks sai William Vallutaja (1066-1087)

1154-1189 Henry II

liitus Inglismaa territooriumile Anjon krahvkonna

tänu abielule liitis Akvitaania hertsogriigi

1189-1199 Richard I lõvisüda

tuntud kui osav väejuht

kaitses Inglismaa territooriume Prantsusmaal

1199-1216 John Maata

kaotas enamuse Inglismaa kuningriigi maad mandril

# data[].attributes.body
kuningas-valitseja

mõis-maaüksus

parlament-nõuandev kogu

kirik-hoonet

# data[].attributes.body
https://bfjaawards.com/et/pages/66525-england-constituent-unit-united-kingdom

https://et.wikipedia.org/wiki/Edward_Usutunnistaja

# data[].attributes.headline
Frangi riik oli keskajal oluline poliitiline ja kultuuriline võimukeskus, mis eksisteeris Lääne-Euroopas. Selle riigi ametlik nimi muutus aja jooksul, peegeldades erinevaid perioode ja dünastiaid

# data[].attributes.subject
Frangi riik oli keskajal oluline poliitiline ja kultuuriline võimukeskus, mis eksisteeris Lääne-Euroopas. Selle riigi ametlik nimi muutus aja jooksul, peegeldades erinevaid perioode ja dünastiaid

# data[].attributes.body
Merovingid (5. sajand - 8. sajand)

childeric I (c. 437–481)

Childeric I oli esimene tuntud Merovingide dünastia kuningas ja tema valitsemine pani aluse Frangi riigile. Ta oli Klodovech I isa.

Clovis I (Klodovech I) (c. 466–511)

Clovis I ühendas Frangi hõimud ja rajas ühtse Frangi riigi. Ta võttis vastu kristluse, mis aitas tugevdada tema võimu ja siduda Frangi riiki lähemalt Lääne-Euroopa kristlike riikidega.

Dagobert I (c. 603–639)

Dagobert I oli viimane tõeliselt võimas Merovingide kuningas, kes suutis kontrollida suuremat osa Frangi riigist. Pärast tema surma hakkas riigi ühtsus ja kuningavõim lagunema.

Karolingid (8. sajand - 10. sajand)

Charles Martel (Karl Martell) (c. 688–741)

Kuigi Charles Martel ei olnud kuningas, vaid majordoomus (kuningliku õukonna juht), oli ta tegelik riigivalitseja. Ta saavutas kuulsuse Poitiers' lahingus (732), kus ta peatas islamiarmee edasitungi Euroopasse.

Pepin III (Pepin Lühike) (c. 714–768)

Pepin III oli Karl Martelli poeg ja esimene Karolingide dünastia kuningas. Ta võitis Püha Tooli heakskiidu ja lasi end paavstil kroonia kuningaks, lõpetades Merovingide võimu.

Charlemagne (Karl Suur) (c. 742–814)

Karl Suur oli Frangi riigi kuulsaim valitseja, kes laiendas riigi territooriumi ja tugevdas kuninglikku võimu. Ta krooniti aastal 800 Rooma keisriks, taaselustades Lääne-Rooma impeeriumi idee. Karl Suure valitsemine tõi kaasa kultuurilise ja haridusliku renessansi.

Louis the Pious (Ludvig Vaga) (c. 778–840)

Karl Suure poeg, kes püüdis säilitada isa pärandit. Kuid tema valitsemise ajal algas Frangi riigi killustumine ja sisetülid.

Charles the Bald (Karl Kiilas) (c. 823–877)

Louis Vaga poeg ja Lääne-Frangi kuningas pärast Verduni lepingut (843), mis jagas Frangi riigi kolmeks osaks. Tema valitsemine tähistas Prantsusmaa kui eraldiseisva kuningriigi algust.

Verduni leping ja Frangi riigi jaotumine (843)

Lothair I (Lothar I) (c. 795–855):

Karl Suure vanim poeg, kes sai Kesk-Frangi riigi ja keisritiitli.

Louis the German (Ludvig Sakslane) (c. 806–876):

Sai Ida-Frangi riigi, mis kujunes hiljem Saksamaaks.

Charles the Bald (Karl Kiilas):

Sai Lääne-Frangi riigi, millest kujunes Prantsusmaa.

# data[].attributes.body
merovingid

karolingid

# data[].attributes.body
wikipedia

google

# data[].attributes.headline
Prantsusmaa riigi ametlik nimi on läbi ajaloo muutunud, peegeldades poliitilisi ja sotsiaalseid muutusi. Siin on mõned tähtsamad nimetused, mida Prantsusmaa on kandnud eri aegadel

# data[].attributes.subject
Prantsusmaa riigi ametlik nimi on läbi ajaloo muutunud, peegeldades poliitilisi ja sotsiaalseid muutusi. Siin on mõned tähtsamad nimetused, mida Prantsusmaa on kandnud eri aegadel

# data[].attributes.body
Keskaeg ja Valois' dünastia

1. Philippe II August (valitses 1180-1223):

Oluline oma võitude poolest Kolmanda ristisõja ajal ja Inglise kuningas Richard Lõvisüdamelt maade tagasivõtmise eest.

Tugevdas Prantsuse monarhiat ja suurendas kuninglikku mõjuvõimu.

2. Louis IX (Püha Louis, valitses 1226-1270):

Kuulus oma pühaduse ja õiglusmeele poolest.

Algatas kaks ristisõda ja lõi mitmeid tähtsaid seadusreforme.

Valois' dünastia ja 100-aastane sõda

3. Charles V (Tark, valitses 1364-1380):

Taastanud Prantsuse kuningriigi pärast mitmeid lüüasaamisi 100-aastases sõjas.

Tugevdanud kuninglikku administratsiooni ja võimu.

4. Charles VII (valitses 1422-1461):

Prantsusmaa vabastamine Inglise võimu alt koos Joan of Arci abiga.

Monarhia taastamine ja riigi taasühendamine.

Bourbonide dünastia

5. Henri IV (valitses 1589-1610):

Lõpetas Prantsuse ususõjad Nantes'i edikti väljastamisega, mis andis usuvabaduse protestantidele.

Taastas majandusliku stabiilsuse ja algatas infrastruktuuriprojekte.

6. Louis XIV (Päikesekuningas, valitses 1643-1715):

Absolutismi kehastus, kes muutis Versailles' palee kuninglikuks residentsiks.

Tema valitsemise ajal kasvas Prantsusmaa territoriaalselt ja poliitiliselt, kuid riik sattus majanduslikesse raskustesse.

Revolutsioon ja Napoleoni ajastu

7. Louis XVI (valitses 1774-1792):

Viimane Bourbonide kuningas enne Prantsuse revolutsiooni.

Hukati 1793. aastal, mis tähistas monarhia lõppu ja vabariigi algust.

8. Napoleon Bonaparte (valitses 1804-1814, 1815):

Prantsuse keiser, kes moderniseeris Prantsusmaa seadusi ja haldust (Napoleoni koodeks).

Tema vallutused ja reformid mõjutasid kogu Euroopat.

19. sajand ja taastatud monarhia

9. Louis-Philippe (valitses 1830-1848):

"Kodanlik kuningas," kes valitses Juulimonarhia ajal.

Kukutati 1848. aasta revolutsiooni käigus.

20. sajand ja Vabariik

10. Charles de Gaulle (valitses 1959-1969):

Prantsusmaa V vabariigi rajaja ja esimene president.

Tugevdas Prantsusmaa rahvusvahelist positsiooni ja arendas tuumaheidutused

# data[].attributes.body
vabadus

võrdsus

# data[].attributes.body
vikipeedia

google

# data[].attributes.headline
Saja-aastane sõda oli pikaaegne konflikt, mis kestis 1337. kuni 1453. aastani ja mille peamised osalised olid Inglismaa ja Prantsusmaa. Kuigi nimetus võib viidata pidevale sõjategevusele, koosnes see tegelikult mitmest perioodist, kus sõjategevus ja vahel ka vaherahu perioodid kordusid.

# data[].attributes.subject
Saja-aastane sõda oli pikaaegne konflikt, mis kestis 1337. kuni 1453. aastani ja mille peamised osalised olid Inglismaa ja Prantsusmaa. Kuigi nimetus võib viidata pidevale sõjategevusele, koosnes see tegelikult mitmest perioodist, kus sõjategevus ja vahel ka vaherahu perioodid kordusid.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda kestis mitme valitseja ajal nii Inglismaal kui ka Prantsusmaal ning mõned neist valitsejatest mängisid olulist rolli konflikti arengus ja tagajärgedes. Siin on mõned peamised valitsejad ja nende tähtsus Saja-aastase sõja käigus:

Inglismaa Valitsejad:

1. Edward III (valitses 1327–1377):

Ta oli Saja-aastase sõja peamine algataja, kes esitas pretensioone Prantsusmaa troonile.

Korraldas mitmeid sõjakäike Prantsusmaale ja sai Crécy ja Poitiersi lahingutes olulisi võite.

2. Henry V (valitses 1413–1422):

Saavutas Agincourti lahingus (1415) ühe suurima inglise võidu Saja-aastase sõja ajal.

Ajutiselt kindlustas Inglise kontrolli Põhja-Prantsusmaa üle ja sõlmis Troonide vahelise lepingu, millega määrati kindlaks tema järglane Prantsusmaa troonil.

Prantsusmaa Valitsejad:

1. Philippe VI (valitses 1328–1350):

Ta oli Prantsusmaa kuningas, kui Saja-aastane sõda algas ja kui Inglismaa kuningas Edward III esitas pretensioone Prantsusmaa troonile.

Viis Prantsusmaa sõjaväe Crécy ja Poitiersi lahingutesse, kus Prantsusmaa saavutas suuri kaotusi.

2. Charles V (valitses 1364–1380):

Tugevdas Prantsuse krooni ja õnnestus taastada mõnevõrra Prantsusmaa territoorium pärast varasemaid kaotusi.

Kutsus korralikult rahvusvahelisi lepinguid ja muutis Prantsusmaa väe strateegiat, mis aitas vähendada Inglismaa kontrolli Prantsusmaa üle.

3. Charles VII (valitses 1422–1461):

Joan of Arci juhitud vastupanuliikumise toel suutis ta lõpuks taastada Prantsusmaa kontrolli inglise vägede üle ja lõpetas Saja-aastase sõja.

Ta oli oluline Prantsuse monarh, kes konsolideeris riigi ühtsust pärast sõda.

Need valitsejad mängisid olulist rolli Saja-aastase sõja käigus ning nende otsused ja tegevused mõjutasid oluliselt konflikti kulgu ja tagajärgi nii Inglismaal kui ka Prantsusmaal.

# data[].attributes.body
leping

# data[].attributes.body
google

chatgpt

# data[].attributes.headline
"Bütsantsi" või "Bütsantsi impeerium" oli iidne riik, mille ametlik nimetus oli Bütsantsi impeerium ehk Bütsantsi keisririik. Bütsantsi impeeriumi pealinn oli Konstantinoopol (tänapäeva Istanbul), mis oli kunagise Rooma impeeriumi idaosa jätk. Bütsantsi impeerium eksisteeris umbes aastatel 330–1453 pKr ja oli oluline jõud Euroopa, Aasia ja Põhja-Aafrika poliitilises, kultuurilises ja majanduslikus maastikus.

# data[].attributes.subject
"Bütsantsi" või "Bütsantsi impeerium" oli iidne riik, mille ametlik nimetus oli Bütsantsi impeerium ehk Bütsantsi keisririik. Bütsantsi impeeriumi pealinn oli Konstantinoopol (tänapäeva Istanbul), mis oli kunagise Rooma impeeriumi idaosa jätk. Bütsantsi impeerium eksisteeris umbes aastatel 330–1453 pKr ja oli oluline jõud Euroopa, Aasia ja Põhja-Aafrika poliitilises, kultuurilises ja majanduslikus maastikus.

# data[].attributes.body
Bütsantsi impeeriumi ajaloo jooksul valitses mitmeid keisreid, kellest mõned olid eriti olulised impeeriumi arengu ja ajaloo seisukohast. Siin on mõned märkimisväärsed Bütsantsi valitsejad ja nende tähtsus:

Justinianus I (valitses 527–565)

Üks Bütsantsi ajaloo olulisemaid keisreid.

Tuntuim oma võimsa korporatsiooni Code of Justinianuse poolest, mis süstematiseeris Rooma õigust ja mõjutas oluliselt õigussüsteeme Euroopas.

Tema valitsemise ajal toimus Bütsantsi impeeriumi territooriumi suurenemine, millesse kuulusid Itaalia, Põhja-Aafrika ja Hispaania osad.

Basileios II Bulgaroktonos (valitses 976–1025)

Tuntud kui Bütsantsi impeeriumi üks võimsamaid keisreid.

Laiendas impeeriumi territooriumi ja tugevdas selle positsiooni Balkanil.

Tema valitsemise ajal saavutas Bütsants ka Bulgaaria impeeriumi lõpliku alistamise, mis kindlustas Bütsantsi domineerimise Balkanil pikaks ajaks.

Konstantinos VII Porfyrogeenitos (valitses 913–959)

Bütsantsi impeeriumi keiser, kelle valitsemisaeg märgib teatavat kultuurilist ja intellektuaalset õitsengut.

Tuntud kui kirjaoskuse ja hariduse edendaja, kes koostas teoseid nagu "De Ceremoniis", mis kirjeldavad Bütsantsi õukonna elu ja protokolle.

Justinianus II (valitses 685–695, 705–711)

Tuntud kui "Rahaosake", kuna tema valitsemise ajal viidi läbi märkimisväärseid rahareforme, sealhulgas ümberkujundamist Bütsantsi rahani, mis kestis kuni 19. sajandini.

Oma teisel valitsemisperioodil, pärast troonilt tõrjumist ja naasmist, läbis Bütsants poliitilise ja majandusliku taassünni, mida tuntakse "Justinianuse renessansina".

Teodora (valitses 527–548 koos Justinianusega)

Oluline Bütsantsi impeeriumi valitseja, kes oli Justinianuse I abikaasa ja kaassuverään.

Tuntud oma tugeva ja mõjuva poliitilise rolli poolest, eriti tema sekkumise eest Nika mässu ajal.

Aktiivne Justinianuse valitsuse partner ja toetaja ning avaldas märkimisväärset mõju impeeriumi sündmustele.

Need on vaid mõned märkimisväärsed Bütsantsi keisrid ja keisrinnad, kellel oli oluline roll impeeriumi ajaloos ning kes mõjutasid selle poliitilist, kultuurilist ja majanduslikku arengut. Bütsantsi valitsejad kujundasid impeeriumi saatust ja mõjutasid selle jätkuvust kogu keskaja jooksul.

# data[].attributes.body
pole

# data[].attributes.body
õpik

vikipeedia

google

# data[].attributes.headline
Viikingid olid skandinaavia päritolu sõdalased, kaupmehed ja avastajad, kes tegutsesid peamiselt 8. kuni 11. sajandil. Nende tegevusala ulatus Põhja-Euroopast kuni Ida-Euroopani, Lääne-Euroopast kuni Vahemere äärde. 

# data[].attributes.subject
Viikingid olid skandinaavia päritolu sõdalased, kaupmehed ja avastajad, kes tegutsesid peamiselt 8. kuni 11. sajandil. Nende tegevusala ulatus Põhja-Euroopast kuni Ida-Euroopani, Lääne-Euroopast kuni Vahemere äärde. 

# data[].attributes.body
Viikingite ühiskond oli enamasti hajutatud ja poliitiliselt killustatud ning seetõttu ei olnud neil üht kindlat valitsejat või valitsejate dünastiat nagu muudel tolleaegsetel Euroopa rahvastel. Viikingid elasid peamiselt külakogukondades, mida juhtisid kohalikud juhid või pealikud, kellel oli piiratud mõjuvõim.

Siiski oli mõningaid üksikuid viikingiaegseid valitsejaid, keda võiks pidada märkimisväärseks nende ajastu kontekstis:

Harald Peetlane (Harald Bluetooth)

Ta oli Taani kuningas 10. sajandi lõpul ja 11. sajandi alguses.

Teda peetakse esimeseks Taani kuningaks, kes kristianiseeris oma riigi ja seadis sisse kristluse kui riigiusu.

Haraldi valitsemisajal rajati ka Taani suurimad kindlused ja linnused, mis aitasid tugevdada tema riigi positsiooni.

Rollo

Ta oli viikingitest juht, kes sai tuntud oma rolli eest Normandia rajamisel tänapäeva Prantsusmaal.

Rollo ja tema järglased valitsesid Normandiat peaaegu sajandeid ning nende mõju Prantsusmaa ajaloole ja kultuurile oli märkimisväärne.

Erik Veretu (Erik the Red)

Ta oli tuntud viiking ja Gröönimaa koloniseerimise juht.

Erik Veretu asutas esimese viikingite koloonia Gröönimaal ja tema poeg Leif Erikson juhtis esimesi ekspeditsioone Põhja-Ameerikasse.

Need valitsejad ja juhid olid mõned märkimisväärsed viikingiaegsed figuurid, kellel oli oluline roll viikingite kultuuri ja ajaloo kujundamisel. Kuigi nende mõju ulatus ja tähtsus võivad erineda, jätsid nad kõik jälje viikingite pärandisse ja mõjutasid Euroopa ajalugu nende aja jooksul.

# data[].attributes.body
viiking

# data[].attributes.body
padlet

chatgpt

google

# data[].attributes.headline
võib viidata mitmele varasele Vene riigile, mis eksisteerisid enne Vene impeeriumi loomist. Kõige tuntum neist on Kiievi-Vene riik, mis oli üks esimesi slaavi riike Ida-Euroopas

# data[].attributes.subject
võib viidata mitmele varasele Vene riigile, mis eksisteerisid enne Vene impeeriumi loomist. Kõige tuntum neist on Kiievi-Vene riik, mis oli üks esimesi slaavi riike Ida-Euroopas

# data[].attributes.body
Vana Vene riigi valitsejaid iseloomustab mitmekesisus, kuna enne Vene riigi ühtse impeeriumi loomist eksisteerisid erinevad vürstiriigid ja vürstiriikide dünastiad. Olulist rolli mängisid eriti Kiievi-Vene, Novgorodi ja Moskva suurvürstiriigi valitsejad. Siin on mõned tähtsamad valitsejad ja nende tähtsus:

Kiievi-Vene Riik:

1. Rjurik (9. sajand):

Rjurik oli skandinaavia päritolu sõjapealik, kellest sai Kiievi-Vene riigi esimene teadaolev valitseja. Tema dünastia valitses Kiievi-Vene riiki mitmeid sajandeid.

2. Vladimir Suur (valitses 980–1015):

Vladimir oli Kiievi-Vene riigi valitseja, kes võttis vastu kristluse ning aitas kristianiseerida riigi, luues aluse Vene õigeusule.

Tema valitsemisajal toimusid ka Kiievi-Vene riigi territooriumi laiendamise kampaaniad ning ta ehitas mitmeid olulisi kirikuid ja kloostreid.

Novgorodi Vürstiriik:

1. Rjurikovitši dünastia:

Novgorodi vürstiriik oli Kiievi-Vene riigi osa, kuid see oli iseseisev vürstiriik, mida valitsesid Rjurikovitši dünastia liikmed.

Novgorodi vürstiriigi valitsejad aitasid kaasa linna kui olulise kaubanduskeskuse arengule ning selle rollile ida ja lääne kaubandusvahendajana.

Moskva Suurvürstiriik:

1. Dmitri Donskoi (valitses 1359–1389):

Dmitri Donskoi oli Moskva suurvürst, kes mängis olulist rolli Moskva suurvürstiriigi tugevdamisel ja laienemisel.

Ta juhtis võitu Kulikovo lahingus (1380), kus ta suutis ülekaaluka Leedu-Vene väe üle võita ja taastada Moskva suurvürstiriigi prestiiži.

Need valitsejad olid olulised Vana Vene riigi ajaloos, kes mõjutasid oluliselt Vene territooriumide, kultuuri ja poliitilise struktuuri arengut ning kellel oli pikk ja rikkalik pärand Vene ajaloos.

# data[].attributes.body
vürstiriiik