# data[].attributes.attachment_caption
(La divisió entre les 2 catalunyes, la nova (sud i oest) i la vella (nord))

# data[].attributes.body
1 Els orígens de Catalunya

L'any 714 l’exèrcit musulmà que va conquerir Saragossa va iniciar una conquesta cap a l’actual Catalunya. Al nord els reis francs van ajudar a expulsar als àrabs (IX). Aquesta zona rep el nom de Catalunya vella, en canvi, a la zona sud i oest es coneix com a Catalunya nova perquè els musulmans es van quedar allà durant 4 segles més. La població es va islamitzar. Les ciutats van créixer i es van crear de noves com:Balaguer, Lleida i Tortosa. Actualment queda molt poc patrimoni d’aquesta època.

# data[].attributes.body
2 Comtats catalans

Els reis francs es van protegir de possibles atacs dels musulmans creant una franja fortificada que es deia Marca Hispànica. Aquesta franja s’estenia des de Pamplona find Barcelona. Van dividir la Catalunya vella en comtats i van crear els comtats catalans. Entre els segles IX i X els comtats es van desvincular dels francs. El desvinculament es va produir en 2 etapes: Gifre el Pelós va deixar en herència els seus comtes als seus fills sense ser anomenats pels francs; al 988, Borrell II va decidir no renovar el contracte de fidelitat amb els francs perquè li havien denegat ajuda per defendre Barcelona  dels musulmans. En aquest moment els comtats catalans es van tornar independents.

# data[].attributes.body
3 Feudalització

En principi van oferir alous (petites parcel·les lliures de propietaris) als pagesos per poder repoblar la zona, però amb l’inici de l’època feudal al segle XI va convertir als pagesos dels alous en serfs. Els nobles es van autoanomenar barons i van crear aquest càrrec hereditari. Ramon Berenguer I va fer un pacte amb els barons per restablir l’autoritat comtal: els va fer els seus vassalls i va acceptar el sometiment de la pagesia. Les normes d’aquesta societat feudal es van recollir al codi d’Usatges de Barcelona. Amb la caiguda del Califat de Còrdova els comtats catalans van exigir el pagament dels pàries a canvi de mantenir la pau, però van anar conquerint territoris com: Tàrrega (1056),  Agramunt (1078), Balaguer (1105) i Tarragona (1117)

# data[].attributes.body
4 La formació de la corona d’Aragó

corona d’Aragó

L'any 1150 Peronella (filla del rei d’Aragó Ramir II) i Ramon Berenguer IV (Comte de Barcelona) es van casar. El seu fill es deia Alfons II va ser el primer en ser rei d’Aragó i comte de Barcelona. Es va iniciar la dinastia Catalanoaragonesa. Ramon Berenguer IV va conquerir les ciutats de Lleida i Tortosa. Va continuar cap al sud i en 1153 va conquerir Siurana, l'última ciutat musulmana de Catalunya. Va avançar les fronteres fins al port de Beseit i el riu Sénia. Alfons II va signar amb la corona de Castella el tractat de Cazorla, que li impedia conquerir la taifa de Múrcia a canvi de conquerir València, Xàtiva i Dénia.

# data[].attributes.attachment_caption
(La divisió de les 2 Catalunyes, la nova i la vella)

# data[].attributes.body
5 Els repoblaments

Al segle XIII es va dur a terme el repoblament de la Catalunya Nova: les terres van ser donades a ordes militars i religiosos i als nobles. Els pagesos que la van repoblar tenien condicions de servitud a un senyor. Si els pagesos volien marxar havien de pagar una remença. Es va permetre als musulmans que ja hi vivien allí quedar-sa i mantenir la seva llengua i tradicions. Aquests musulmans els anomenaven moriscs. A partir del segle XI va haver-hi un augment de la producció agrícola. La vida urbana va renéixer.

# data[].attributes.attachment_caption
(Això és un pantocràtor que es pintava a les esglésies romàniques)

# data[].attributes.body
6 Art

L’art romànic va tindre un gran desenvolupament als segles XI-XII. Com a l'època feudal també feien pantocràtors.

Es van construir molts castells, esglésies, monestirs, etc. Feien moltes pintures mural, també feien pintures sobre taules.