# data[].attributes.body
Ąžuolas

# data[].attributes.body
Klevas

# data[].attributes.body
Beržas

# data[].attributes.body
Liepa

# data[].attributes.body
Uosis

# data[].attributes.body
Pasakojimas apie medžius

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Žemiau pateiktas Lietuvos vietinių sumedėjusių ar dalinai sumedėjusių augalų - medžių ( 25 rūšys), krūmedžių ( 20 rūšių), krūmų ( 26 rūšys), krūmokšnių ( 12 rūšių), puskrūmių ( 14 rūšių) bei lianų ( 1 rūšis) sąrašas - viso 98 dendrofloros rūšys. Absoliuti dauguma šių rūšių yra lapus metantys augalai ir tik nedaugelis jų visžaliai augalai. Daugelio Lietuvos vietinių krūmokšnių, puskrūmių ir dalies krūmų vaisius yra uoga. Žemiausi paprastosios spanguolės krūmokšniai (1-3 cm) augantys palei žemę, potencialiai aukščiausios auga paprastosios eglės, iki 63 metrų aukščio, nors šiuo metu aukščiausi Lietuvos medžiai yra europiniai maumedžiai. Bevardžio Degsnės miško maumedžio aukštis 49 metrai, kitų čia augančių europinių maumedžių vidutinis aukštis - 45 metrai. Dažniausia Lietuvos dendrofloros rūšis - paprastoji pušis, rečiausia - europinis kukmedis. Greičiausiai augantys Lietuvos medžiai: drebulė, karpotasis beržas, plaukuotasis beržas, juodoji tuopa, trapusis gluosnis, baltasis gluosnis, lėčiausiai auga: miškinė obelis, miškinė kriaušė. Lietuvių tautos tautiniu medžiu tituluojamas paprastasis ąžuolas.

Lietuvos vietinė dendroflora pagal šeimas ir gentis

Lietuvos dendrofloros augalai priskiriami 2 skyriams, 25 šeimoms, 45 gentims - viso 98 rūšys.

Žemiau pateiktame medžių rūšių sąraše, tai Lietuvos miškuose, laukuose, pievose, paupiuose, paežerėse, pelkėse, kelių pakelėse savaime augantys vietiniai ( neintrodukuoti), laukiniai medžiai. Lietuvoje savaime auga 25 medžių rūšys. Į sąrašą įtrauktų europinio maumedžio, paprastojo buko bei bekočio ąžuolo - kaip vietinių medžių rūšių statusas iki šiol ginčytinas. Dalis botanikų mano, kad šios rūšys natūraliai dar nepasiekė Lietuvos teritorijos pakraščių, bet istoriniais laikais buvo introdukuotos žmonių. Nepaisant jų statuso, visų trijų rūšių arealai yra netoli Lietuvos pietinių ir pietvakarinių ribų, ir klimatui šylant, jie savaime ims plisti šalyje:

1. Paprastoji pušis (Pinus sylvestris), (Scots Pine); Pušūnų (Pinophyta) skyriaus, pušinių (Pinaceae) šeimos, pušų (Pinus) genties visžalis spygliuotis medis. Užauga 30-35 m aukščio ir su 1 m kamieno skersmeniu. Rečiau iki 48 m aukščio ir 1,7 m kamieno skersmeniu. Gyvena 300-500 metų, yra išgyvenusių iki 780 metų amžiaus. Kiauneliškio gamtiniame rezervate auga 44 m ir (1,3 m aukštyje) 66 cm kamieno skersmens apie 200 metų amžiaus aukščiausia Lietuvoje Kiauneliškio dviviršūnė pušis. Dėl vykdomos žalingos Lietuvos natūraliems miškams verslinės miškininkystės, kada dėl komercinių tikslų Lietuvos miškų plantacijose daugiausia sodinami tik paprastosios pušies sodinukai, ji yra tapusi dažniausia Lietuvoje augančių medžių rūšimi.

2. Paprastoji eglė (Picea abies), (Norway Spruce); Pušūnų (Pinophyta) skyriaus, pušinių (Pinaceae) šeimos, eglių (Picea) genties visžalis spygliuotis medis. Tai viena aukščiausių vietinių Europos medžių rūšis ir potencialiai aukščiausiai galintis užaugti Lietuvos savaiminis medis, kuri paprastai užauga ~ 30 m, bet prie palankių klimatinių sąlygų, tinkamame dirvožiamyje kitose Europos vietovėse kartais pasitaiko iki 63 m aukščio su masyviais kamienais šių medžių. Dažniausias kamieno skersmuo iki 70 cm, rečiau 100 cm ir labai retai iki 150-200 cm. Gyvena 250-300, maksimaliai bet labai retai iki 500-600 metų. Deja, Europoje ir Lietuvoje esant intensyviam miškų kirtimui, aukščiausių, masyviausių matmenų bei seno amžiaus šių medžių neišlieka bei ateityje neišaugs, jeigu nebus sustabdyta intensyvi miškininkystė, kada jos kirsti pradedamos vos sulaukusios brandos. Lietuvoje paprastųjų eglių leidimas kirtimui amžius 61-80 metų, lyginant žmogaus amžiumi, tai labai jauni medžiai. Dabar aukščiausia Lietuvoje yra Balkasodžio arba Noriūnų miško eglė, auganti Norūnų miške esančiame Balkasodžio valstybiniame botaniniame draustinyje (Alytaus sav.), jos aukštis 44,3 m, kamieno apimtis 1,3 m aukštyje - 205 cm, kamieno skersmuo 1,3 m aukštyje - 62 cm. Dar aukštesnė - 46 m aukščio buvo nupjauta 1997 metais. Dėl vykdomos žalingos Lietuvos natūraliems miškams verslinės miškininkystės, kada dėl komercinių tikslų Lietuvos miškų plantacijose labai dažnai sodinami tik paprastosios eglės sodinukai, ji yra tapusi antra pagal dažnumą Lietuvoje augančių medžių rūšimi.

3. Europinis kukmedis (Taxus baccata), (English Yew); Pušūnų (Pinophyta) skyriaus, kukmedinių (Taxaceae) šeimos, kukmedžių (Taxus) genties visžalis spygliuotis medis. Paprastai užauga iki 10-15 m, rečiau iki 20 m ir labai retai pasitaiko užaugančių iki 32 m aukščio. Kamieno skersmuo iki 2 m, rečiau iki 4 m. Tikėtina kad išgyvena apie 2000 metų, bet anot kai kurių šaltinių, pasitaiko išgyvenusių 4000-5000 ar daugiau metų. Visos augalo dalys, išskyrus sėklamakštę, nuodingos . Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 0(Ex) kategoriją. Lietuvoje auga tik parkuose bei sodybose, natūralioje gamtoje išnaikintas.

4. Europinis maumedis (Larix decidua), (European Larch); Pušūnų (Pinophyta) skyriaus, pušinių (Pinaceae) šeimos, maumedžių (Larix) genties medis. Užauga iki 54 m aukščio ir iki 2 m skersmens kamienu, nors vidutiniškai pasitaiko 25-45 m aukščio ir su 1 m skersmens kamienais. Paprastai išgyvena iki 600, nors yra pasitaikiusių ir 850 metų amžiaus senumo medžių. Didžiausias maumedynas Lietuvoje bei aukščiausi maumedžiai auga Degsnės maumedyne, kuriame auga ir aukščiausias Lietuvos medis (Degsnės miško maumedis) - 49 m aukščio, jo kamieno skersmuo (1,3 m aukštyje) - 59 cm. Tai ganėtinai jaunas medis, manoma jam apie 152 metai (pagal 2012 m.). Istoriniai šaltiniai teigia, kad istoriniais laikais šie maumedžiai yra augę pietinėje Lietuvoje ir šiaurinis jų pakraštys siekė Kauną, nuo kurio per Aukštadvarį linija ėjo iki Lydos.

5. Paprastasis bukas (Fagus sylvatica), (Common Beech); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, bukinių (Fagaceae) šeimos, bukų (Fagus) genties lapus metantis medis. Vidutiniškai užauga 25-35 m aukščio, kartais iki 45-52 metrų, kamieno skersmuo siekia 1,5 m, rečiau 2 m. Amžius 150-200, kartais ir virš 300 metų ir ilgiau. Šiaurės rytų populiacijos riba pasiekusi pietvakarių Lietuvą (Klaipėdos krašte), o šylant Lietuvos klimatui, jų populiacijai palankios sąlygos ir tolimesniam plitimui.

6. Bekotis ąžuolas (Quercus petraea), (Sessile Oak); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, bukinių (Fagaceae) šeimos, ąžuolų (Quercus) genties lapuotis medis. Užauga 20-30 m, rečiau iki 43 m, l.retai iki 50 m aukščio. kamieno skersmuo iki 2 metrų. Gyvena iki 800-1000 metų. Pietinėje Lietuvoje jų populiacija labai nedidelė ir paplitę Trako miške, esančiame Lazdijų rajono savivaldybėje. Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 3(R) kategoriją.

7. Juodoji tuopa (Populus nigra), (Black Poplar); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, tuopų (Populus) genties lapuotis medis. Užauga 20-30 m, rečiau iki 40 m aukščio. Kamieno skersmuo iki 1,5 m. Išgyvena 100-150 metų, ir tik retais atvejais iki 300 metų. Natūraliai auga pietų ir vidurio Europoje, šiaurinis jos natūralaus išplitimo arealas siekia pietvakarių Lietuvą.

8. Drebulė arba Epušė (Populus tremula), (Common Aspen); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, tuopų (Populus) genties lapuotis medis. Užauga 10-20 m, retai iki 35 m aukščio. Kamienas iki 1 m skersmens. Išgyvena 80-90 metų, retai iki 150 metų.

9. Miškinė obelis (Malus sylvestris), (European Crab Apple); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, obelų (Malus) genties vaismedis. Užauga iki 10 m, rečiau 15 m ar kur kas rečiau žemesniais 3-5 m aukščio medžiais.

Žemiau pateiktame augalų rūšių sąraše, tai Lietuvos miškuose, laukuose, pievose, paupiuose, paežerėse, pelkėse, kelių pakelėse augantys vietiniai (neintrodukuoti) krūmedžiai, galintys išaugti tiek neaukštais medžiais, tiek krūmais nuo 0,9 m iki 22 m aukščio. Viso Lietuvoje 20 rūšių:

1. Paprastasis kadagys arba Ėglius (Juniperus communis), (Common Juniper); Pušūnų (Pinophyta) skyriaus, kiparisinių (Cupressaceae) šeimos, kadagių (Juniperus) genties visžalis spygliuotis krūmedis. Užauga kaip aukštas krūmas arba žemaūgis medelis iki 3-4 m, rečiau iki 10-15 aukščio. Aukščiausias - 18,5 m aukščio individas žinomas iš Švedijos. Yra užregistruotas su masyviausiu 90 cm skersmens kamienu. Išgyvena iki 600 metų amžiaus, nors iš Švedijos yra žinomas 800 metų amžiaus Paprastasis kadagys.

2. Paprastasis lazdynas (Corylus avellana), (Common Hazel); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, beržinių (Betulaceae) šeimos, lazdynų (Corylus) genties augalas. Užauga kaip Krūmas, ir labai reti atvejai, kada užauga kaip medis. Jų aukštis 3-8 m, ir l.retai pasitaiko 10-15 m aukščio. Ilgiausiai išgyvena 80-100 metų.

3. Virbinis gluosnis (Salix pentandra), (Bay Willow); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties krūmedis. Auga kaip neaukštas medis, rečiau kaip krūmas iki 13 m aukščio.

4. Krantinis gluosnis (Salix triandra), (Almond Willow arba Almond-Leaved Willow); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties augalas. Auga kaip krūmas ar rečiau kai neaukštas medelis iki 10 m aukščio.

5. Pilkasis karklas arba pilkasis gluosnis (Salix cinerea), (Grey Willow); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties krūmas arba neaukštas medelis. Porūšis (Salix cinerea subsp. cinerea) auga tik kaip krūmas iki 4-6 m, retai iki 10 m aukščio, jis plačiai paplitęs ir Lietuvoje. Porūšis (Salix cinerea subsp. oleifolia) auga tiek kaip krūmas, tiek kaip neaukštas medelis iki 10-15 m aukščio.

6. Vienapiestė gudobelė (Crataegus monogyna), (Common Hawthorn); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, gudobelių genties augalas. Auga kaip aukštas krūmas arba žemaūgis medelis, dažniausiai 2-6 m, retais atvejais pasitaiko 12-14 metrų aukščio.

7. Dygioji slyva (Prunus spinosa), (Blackthorn arba Sloe); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, slyvų genties augalas. Paprastai užauga apie 3 m aukščio ir su keletu kamienų. Rečiau pasitaiko iki 6 m ar ypač retais atvejais iki 8 m aukščio. Gyvena apie 40 metų. Įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

8. Paprastoji vyšnia (Prunus cerasus), (Sour Cherry); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, slyvų genties augalas. Auga kaip aukštas krūmas arba žemaūgis medelis 4-6 m, rečiau iki 10 m aukščio.

9. Paprastoji ieva (Prunus padus), (Bird Cherry); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, slyvų genties augalas. Auga kaip aukštas krūmas arba žemaūgis medelis 3-12 m, rečiau iki 16 metrų.

10. Dygioji šunobelė (Rhamnus cathartica), (Common Buckthorn); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, šunobelinių (Rhamnaceae) šeimos, šunobelių (Rhamnus) genties augalas. Dažniausiai auga kaip krūmas arba gerokai rečiau kaip neaukštas medelis iki 3 m, rečiau iki 6-8 m aukščio.

11. Paprastasis šaltekšnis (Frangula alnus arba Rhamnus frangula), (Alder Buckthorn); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, šunobelinių šeimos, šunobelių genties augalas. Auga kaip krūmas arba gerokai rečiau kaip neaukštas medelis. Užauga 3-6 m, kartais iki 7 m aukščio. Subrendusio medelio kamieno skersmuo gali siekti iki 20 cm.

Sąrašas augalų augančių Lietuvos miškuose, laukuose, pievose, paupiuose, paežerėse, pelkėse, kelių pakelėse kaip Lietuvos vietiniai ( neintrodukuoti) krūmai, viso 26 rūšys:

1. Liekninis beržas (Betula humilis); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, beržinių (Betulaceae) šeimos, beržų (Betula) genties krūmas. Užauga 0,5-1,5 m, pasitaiko ir iki 2,5 metro aukščio. Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

2. Laplandinis karklas (Salix lapponum), (Downy Willow); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties dvinamis krūmas. Užauga 50-100 cm, rečiau iki 150 cm aukščio.

3. Gulsčiasis karklas (Salix repens), (Creeping Willow); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties dvinamis krūmas ar krūmokšnis. Užauga 10-70 cm aukščio. Įrašytas į Lietuvos raudonosios knygos 1(E) kategoriją.

4. Žemasis karklas (Salix starkeana); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, gluosninių (Salicaceae) šeimos, gluosnių (Salix) genties dvinamis krūmas ar krūmokšnis. Užauga 30 cm, rečiau iki 100 cm aukščio.

5. Miškinis erškėtis (Rosa majalis), (Cinnamon Rose); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, erškečių genties lapuotis, dekoratyvinis krūmas. Užauga 0,5-2 m aukščio.

6. Rūdėtasis erškėtis (Rosa rubiginosa), (Sweet Briar ar Eglantine Rose); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erškėtinių šeimos, erškečių genties lapuotis krūmas. Užauga apie 1,5-3 m aukščio.

7. Paprastasis putinas (Viburnum opulus), (Guelder Rose arba Water Elder); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, sausmedinių šeimos, putinų genties lapuotis krūmas. Užauga 1,5-4 m aukščio, nors prie gerų augimo sąlygų užauga iki 6-7 m aukščio.

8. Ilgakekis serbentas (Ribes spicatum), (Nordic Redcurrant arba Downy Currant); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, agrastinių (Grossulariaceae) šeimos, serbentų (Ribes) genties lapus metantis krūmas. Užauga iki 1,5 m, rečiau iki 2 m aukščio. Uogos rūgščios, valgomos.

9. Paprastasis žalčialunkis (Daphne mezereum), (Mezereon); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, timelėjinių šeimos, žalčialunkių genties neaukštas krūmas. Užauga 40-125 cm, ar iki 150 cm aukščio. Gana dažnas visoje Lietuvoje. Visas augalas labai nuodingas .

10. Paprastasis raugerškis (Berberis vulgaris), (Jaundice Berry arba European barberry); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, raugerškinių šeimos, raugerškių genties vasaržalis, dygliuotas, tankus krūmas. Užauga nuo 1 m iki 2,5 m aukščio.

11. Raudonoji sedula (Cornus sanguinea), (Common Dogwood); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, sedulinių šeimos, sedulų genties lapuotis krūmas. Užauga 2-4 m aukščio. Pietų Europoje kartais užauga iki 6 m aukščio kaip neaukštas medelis.

12. Pajūrinis sotvaras (Myrica gale), (Bog Myrtle arba Sweet Gale); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, sotvarinių (Myricaceae) šeimos, sotvarų (Myrica) genties krūmas. Užauga 50-150 cm aukščio. Įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą.

Savaime augančių Lietuvos miškuose, laukuose, pievose, paupiuose, paežerėse, pelkėse, kelių pakelėse, soduose vietinių krūmokšnių sąrašas - 12 rūšių:

1. Siauralapė balžuva (Andromeda polifolia), (Bog Rosemary); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erikinių (Ericaceae) šeimos, monotipinės balžuvos (Andromeda) genties augalų rūšis. Žemaūgis (15-60 cm) krūmokšnis su toli šliaužiančiu šakniastiebiu. Augalas nuodingas .

2. Pelkinis gailis (Ledum palustre), (Wild Rosemary arba Marsh Labrador Tea); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erikinių (Ericaceae) šeimos, Rododendrų (Rhododendron) genties augalas. Visžalis daugiametis, aukštas krūmokšnis užaugantis nuo 50 cm iki 150 cm aukščio. Augalas nuodingas .

3. Bruknė (Vaccinium vitis-idaea), (Lingonberry arba Cowberry); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erikinių (Ericaceae) šeimos, šilauogių (Vaccinium) genties augalas. Užauga iki 7-25 cm.

4. Durpyninis bereinis (Chamaedaphne calyculata); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, erikinių (Ericaceae) šeimos, bereinių (Chamaedaphne) genties augalų rūšis. Visžalis, apie pusės metro aukščio krūmokšnis. Augalas nuodingas .

Savaime augančių Lietuvos miškuose, laukuose, pievose, paupiuose, paežerėse, pelkėse, kelių pakelėse, soduose vietinių puskrūmių sąrašas. Viso Lietuvoje aptinkama 14 rūšių:

1. Paprastoji tekšė arba Avietė tekšė (Rubus chamaemorus), (Knoutberry); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, eršketinių (Rosaceae) šeimos, gervuogių (Rubus) genties dvinamis puskrūmis. Užauga 8-30 cm aukščio.

2. Paprastasis čiobrelis (Thymus serpyllum), (Breckland Thyme); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, notrelinių arba lūpažiedžių (Lamiaceae) šeimos, čiobrelių (Thymus) genties puskrūmis. Užauga 10-13 cm aukščio.

3. Keturbriaunis čiobrelis (Thymus pulegioides), (Lemon Thyme); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, notrelinių arba lūpažiedžių (Lamiaceae) šeimos, čiobrelių (Thymus) genties puskrūmis. Užauga 20-30 cm aukščio.

4. Paprastasis amalas arba Laumės šluota (Viscum album), (Common Mistletoe arba European Mistletoe); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, amalinių (Viscaceae) šeimos, amalų (Viscum) genties visžalis krūmas. Užauga 30-100 cm skersmens. Šis augalas nuodingas .

Lietuvoje viena savaiminė lianų rūšis.

Gebenė lipikė (Hedera helix), (Common Ivy arba English Ivy); Magnolijūnų (Magnoliophyta) skyriaus, aralijinių (Araliaceae) šeimos, Gebenė (Hedera) genties visžalė liana (vijoklis). Medžių kamienais pasistiebia iki 20-30 m aukščio. Lietuvoje labai reta, įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą.

Taip pat skaityti

1. de2.lt / Medžių augimo greitis-labai greitai, greitai, lėtai

2. [1] Žurnalo „Miškai" priedas „Gamtos lobiai", 2012 birželis

3. [2] Žurnalas Mokslas ir Gyvenimas 2011 Nr.8-9 „Didžiosios miškų medžių kelionės". Dr. Alfas PLIŪRA, Jurata BUCHOVSKA LAMMC Miškų instituto Miško genetikos ir selekcijos skyrius

4. [3] Žurnalas Mokslas ir Gyvenimas 2011 Nr.8-9 „Didžiosios miškų medžių kelionės". Dr. Alfas PLIŪRA, Jurata BUCHOVSKA LAMMC Miškų instituto Miško genetikos ir selekcijos skyrius

theplantlist.org / The Plant List is a working list of all known plant species. It aims to be comprehensive for species of Vascular plant (flowering plants, conifers, ferns and their allies) and of Bryophytes (mosses and liverworts). PLEASE NOTE THAT: The Plant List is not perfect and represents work in progress. | Anglų kalba

Moksliniai lotynų kalba augalų pavadinimai, sinonimai: theplantlist.org, ipni.org, tropicos.org, kew.org | Anglų k.

botanika.lt / Gamtos tyrimų centras Botanikos institutas

botanikos-sodas.vu.lt / Vilniaus universiteto botanikos sodas

nemunaiciai.kalvarija.lm.lt / Atpažinti Lietuvos medžių rūšį

Žurnalas "Miškai" ir priedas "Gamtos lobiai" (straipsniai ir gausiai iliustruotas nuotraukomis)

Gamtos temomis rašančios Lietuvos interneto svetainės: Lietuvos gamtos fondas, Natura 2000, Grynas, Žalias pasaulis

gmu.lt / Generalinė miškų urėdija

dendrologai.lt / Lietuvos dendrologų draugija

arboristai.lt / Lietuvos arboristikos centras

mi.lt / Kai kurių vietinių ir įvežtinių medžių rūšių apžvalga, Lietuvos miškų institutas, 2011 m.

dendro.lt / Natūralioji Lietuvos dendroflora

forestgen.mi.lt / Lietuvos miško genetiniai ištekliai (iliustruota žemėlapiais)

medziai.apicentras.lt / Paminkliniai medžiai Lietuvoje

ku.lt / Invazinių Lietuvos augalijos ir gyvūnijos rūšių sąrašas

cirrusimage.com / Tree Encyclopedia | Anglų k.

efloras.org / Botanical Glossary Online | Anglų k.

conifers.org / Web's premier source of information on conifers and their allies | Anglų k.

dendrology.org / International Dendrology Society (IDS) (dendrology.org) | Anglų k.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sąrašas:Lietuvos vietinės medžių ir krūmų rūšys - Vikipedija

# data[].attributes.attachment_link.description
Žemiau pateiktas Lietuvos vietinių sumedėjusių ar dalinai sumedėjusių augalų - medžių ( 25 rūšys), krūmedžių ( 20 rūšių), krūmų ( 26 rūšys), krūmokšnių ( 12 rūšių), puskrūmių ( 14 rūšių) bei lianų ( 1 rūšis) sąrašas - viso 98 dendrofloros rūšys. Absoliuti dauguma šių rūšių yra lapus metantys augalai ir tik nedaugelis jų visžaliai augalai.