# data[].attributes.body
Sega- ja lehtmetsavöönd on inimeste poolt tihedasti asustatud, sest seal on inimestele eluks soodne kliima.
​See on kõige tihedama asustusega loodusvöönd.

Sega- ja lehtmetsi raiutakse kütteks, ehitusmaterjaliks, paberi- ja tselluloositehaste tarbeks. Palju metsa on maha võetud ka põldude rajamiseks, sest metsamullad on viljakad.

# data[].attributes.body
Mullastik leht- ja segametsavööndis on peamiselt toitainerohke ja huumust on mõõdukalt. Sügisel maapinnale ladestunud orgaaniline aine laguneb intensiivselt järgmisel kevadel.

# data[].attributes.body
Segametsavööndis kasvavad okaspuud kui ka lehtpuud segamini- kuusk, mänd, kask, haab, lepp ja tamm. Lisaks kasvavad segametsas veel pöösad, näiteks ​ pihlakas, sarapuu ja toomingas.
​Lehtmetsas kasvavad suurte lehtedega puud. Laialehelised puud vajavad rohkem soojust ja valgust. Euroopas on laialehelisena tuntud pöök, tamm, vaher ja pärn. Põhja-Ameerikas kasvavad laialehelistest puudest suhkruvaher, tamm, saar ja tulbipuu. Aasia lehtmetsad on liigirikkamad kui Euroopa metsad. Seal kasvab üheksa liiki vahtraid, eri liiki pärnasid, saari ja jalakaid.
Tamme puukroon on suur ja haruline. Tammepuit on kõva ja vastupidav, sellist vajatakse mööbli jaoks ja siseviimistlustöödel. Vabalt kasvav tamm jõuab õitseikka 20–25-aastaselt, metsas aga alles 50–60 aasta vanuselt.

# data[].attributes.body
Metsades elavad rohusööjad loomad (põder, hirv, metskits, metssiga, jänes, orav), neil on seal palju toitu. Rohusööjad loomad on söögiks kiskjatele. Peamised kiskjad leht- ja segametsades on hunt, rebane ja ilves. Selles loodusvööndis elab ka karu, tema on kõigesööja. Karu toitub marjadest, taimedest ja lihast. Põhja-Ameerikas elavad veel skunk, pesukaru ja kobras. Aasias elavad kaeluskaru, vöötorav ja ussuuri tiiger. Euroopa ja Eesti kõige väiksem lind on pöialpoiss.​ Suuremad linnud on kakulised, teder, metsis.

Pruunkaru on tugeva kehaehituse, lühikese ja jämeda kaelaga loom. Tema pikk ja tihe karvastik on värvuselt mustjaspruun või punakaspruun. Karu on kõigesööja.

# data[].attributes.body
Sega- ja lehtmets asub parasvöötmes, merelise kliimaga aladel. Plymouthis sajab keskmiselt 980 mm, kõige rohkem sajab talvekuudel ja kõige vähem suvel. Keskmine temperatuus aastas on 10,7°C. Kõige soojem on suvel, augustis. Kõige külmem on talvel, veebruaris. Plymouthis on mereline kliima.

# data[].attributes.body
Leht- ja segametsad kasvavad parasvöötme merelise kliimaga aladel, suures osas Euroopas, Kaug-Idas, Põhja-Ameerika idapoolmikul ja väikestel aladel lõunapoolkeral.