# data[].attributes.headline
ניווט בציר הזמן 

# data[].attributes.subject
ניווט בציר הזמן 

# data[].attributes.body
ציר הזמן הראשי

הקמת הקיבוצים

ה עשור הראשון (1913-1922)

ה עשור השני (1923-1932)

ה עשור השלישי (1933-1942)

ה עשור הרביעי (1943-1952)

ה עשור החמישי (1953-1962)

ה עשור השישי (1963-1972)

ה עשור השביעי (1973-1982)

העשור השמיני (1983-1992)

ה עשור התשיעי (1993-2002)

ה עשור העשירי (2003-2012)

ה עשור האחד עשר (2013-2023)

# data[].attributes.attachment_caption
הועידה ה-15 של הקיבוץ הארצי בעין השופט

# data[].attributes.body
הוועידה ה-15 של הקיבוץ הארצי מתכנסת בעין השופט. במוקד הוועידה – היחסים בין הקיבוץ לחבריו, חובות החברים וזכויותיהם. כמו כן, נקבעים בוועידה קווים להסדר הקיבוצים.

# data[].attributes.attachment_link.title
605_63_הועידה ה15 של הקבהא בעין השופט

# data[].attributes.body
מרכז מפ"ם פותח בדיון על הפיכת מרצ מברית אלקטורלית למפלגה אחת.

# data[].attributes.attachment_caption
הלוויתו של יעקב חזן

# data[].attributes.body
הקואליציה בראשותו של יצחק רבין זוכה באמון הכנסת. 3 חברי מרצ מתמנים לשרים.

בדיון בוועד הפועל של הקיבוץ הארצי באה לביטוי מחלוקת בין נציגי הקיבוצים לבין המוסדות המרכזיים של התנועה. הקיבוצים דורשים להגדיל את חלקם של המוסדות המרכזיים בהסדר הקיבוצים ולהקטין את העומס על הקיבוצים.

נפטר יעקב חזן, ממנהיגיה המרכזיים של התנועה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הלוויית יעקב חזן

# data[].attributes.body
בבחירות לכנסת מקבלת מפלגת העבודה 44 מנדטים ומרצ 12 .תוצאות הבחירות מאפשרות הקמה של ממשלת שמאל-מרכז לראשונה מאז 1977 .

# data[].attributes.body
המפלגות המרכיבות את מרצ מציגות מצע משותף. זהו שלב נוסף בהפיכתה של מרצ מגוש אלקטורלי למפלגה.

# data[].attributes.body
הוועידה ה-11 של מפ"ם מחליטה על הקמת גוש אלקטורלי משותף עם רצ ושינוי לקראת הבחירות בקיץ 1992 .רק כרבע מצירי הועידה תומכים בהמשך עצמאותה של מפ"ם.

המועצה ה-82 של תנועת הנוער "השומר הצעיר" מתכנסת בכפר מנחם ומחליטה כי התנועה תקיים קשר רעיוני עם השמאל ללא הגדרה מפלגתית. כמו כן, מחליטה המועצה לתמוך בפשרה טריטוריאלית עם הפלסטינים ודורשת לבטל את האיסור על מפגשים עם אש"ף.

# data[].attributes.attachment_caption
מחנוכת בית מורשת

# data[].attributes.body
בגבעת חביבה נחנך בית "מורשת" בסיום תהליך ממושך, שבו גובש אופן ההנצחה של פעילות חברי התנועה בימי השואה.

מסתיים מפקד חברי מפ"ם בקיבוץ הארצי. 66% מחברי הקיבוץ הארצי מתפקדים למפ"ם.

# data[].attributes.attachment_link.title
780_1_חנוכת בית מורשת.JPG

# data[].attributes.body
המועצה ה-52 של הקיבוץ הארצי מתכנסת למושב שני בעין החורש. המועצה מחליטה לא לשנות את המבנה הארגוני של הקיבוץ ולהתנגד להפרדה בין הקהילה למשק. החלטה זו, כמו החלטות רבות המתקבלות באותה התקופה, אינה משקפת את התהליכים המתרחשים במציאות.

# data[].attributes.attachment_caption
הסרת הלוט מבניין יד יערי עזרא רבין, במרכזו. מימין שלמה בר גיל מנהל יד יערי, במרכז עזרא רבין (מזכל הקיבוץ הארצי) משמאל רחל גרול (בתו של מאיר יערי)

# data[].attributes.body
גישושים להקמת חזית משותפת של מפלגת העבודה, מפ"ם, שינוי ורצ, במטרה לקדם את המו"מ עם הפלסטינאים.

נחנך יד יערי, מוסד המחקר המרכזי של "השומר הצעיר", שנקרא לפני כן "המרכז לתיעוד וחקר" (מת"ח)

# data[].attributes.attachment_link.title
383.22(13)_הסרת הלוט מבניין יד יערי עזרא רבין, במרכזו. מימין שלמה בר גיל מנהל יד יערי, במרכז עזרא רבין (מזכל הקיבוץ הארצי) משמאל רחל גרול (בתו של מאיר יערי)._1991_צילום בועז לניר.TIF

# data[].attributes.headline
ינואר-פברואר 1991

# data[].attributes.subject
ינואר-פברואר 1991

# data[].attributes.body
מתקפת טילים על ישראל. הקיבוצים הופכים למקומות מקלט עבור עוזבי קיבוצים, אך אלה שבים לבתיהם בערים בתום המתקפה. הדרישה להעביר בעת האזעקות את כל המשפחה לחדר האטום מביאה לסגירת בתי הילדים. לאחר המלחמה מתברר שרוב הקיבוצים לא החזירו את המצב לקדמותו וכך מגיעה הלינה המשותפת לקיצה. כעבור כשנה נעלמת הלינה המשותפת לחלוטין.

# data[].attributes.body
המועצה ה-52 של הקיבוץ הארצי מתכנסת במזרע ומקבלת החלטה נגד תמורה כספית לעבודת החברים. בדיעבד יתברר כי זהו ניסיון נוסף שנכשל לעצור תהליכים סטיכיים בחצר הקיבוץ.

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1990

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1990

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מחליט על עריכת משאל בקיבוצי התנועה בנושא תמורה עבור תרומה.

סיעות מפ"ם, רצ ושינוי בכנסת מחליטות לשתף פעולה.

ועידת מפ"ם מחליטה על הטלת מיסי חבר על בסיס אישי ועריכת מפקד של חברי המפלגה.

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מחליט על המשך הופעתו של "על המשמר" למשך שנתיים. מערכת העיתון נדרשת להגדיל את תפוצתו ולאזן את תקציבו.

# data[].attributes.body
אבשלום ("אבו") וילן נבחר לתפקיד מזכ"ל מפ"ם. זוהי הפעם הראשונה שבה נבחר יליד מדינת ישראל לתפקיד מרכזי במפלגה.

# data[].attributes.body
הוועידה העשירית של מפ"ם מתכנסת למושב שלישי. במוקד דיוני המושב עומד תקנון המפלגה. לכאורה מתקבלות החלטות על צעדים שיביאו לדמוקרטיזציה של המפלגה. בפועל מתקיים דיון על עצמאותה של מפ"ם.

# data[].attributes.body
על רקע הגידול בעלייה מברית המועצות מחליטות שלוש התנועות הקיבוציות לפתוח במבצע "בית ראשון במולדת". במסגרת המבצע יקלטו הקיבוצים את העולים בתקופה הראשונה להיותם בארץ, בין שיבחרו להישאר בקיבוץ לאחר מכן ובין שיעדיפו לחיות בעיר.

# data[].attributes.body
בסופו של תהליך ממושך שמסגרתו נקבעה בוועדת הכספים של הכנסת באפריל, נחתם הסדר הקיבוצים. לפי ההסדר (הראשון) נמחקו מחובות הקיבוצים 1.65 מיליארד ₪. הקיבוצים אמורים להחזיר את חובותיהם במשך 25 שנים, בריבית של 4.5%.

# data[].attributes.attachment_caption
מקמפיין הבחירות של מפ"ם

# data[].attributes.body
בבחירות להסתדרות זוכה מפ"ם ב-9% .בקיבוצי הקיבוץ הארצי זוכה מפ"ם ב-83% ומפלגת העבודה .ב-11.5%.

# data[].attributes.attachment_link.title
746_44_קמפיין בחירות להסתדרות של מפמ 1987-1989

# data[].attributes.body
במועצה ה-51 של הקיבוץ הארצי נקבעים לראשונה גבולות הערבות ההדדית בין הקיבוצים. המועצה מחליטה שהתנועה תתמוך בכל קיבוציה, אך העזרה תינתן רק למיזמי יצור ופיתוח.

# data[].attributes.body
המושב השני של הוועידה העשירית של מפ"ם מתכנס בגבעתיים. הוועידה מחליטה על הופעה עצמאית של מפ"ם בבחירות להסתדרות.

# data[].attributes.attachment_caption
שער הגליון האחרון של בתכ העת השבוע בקיבוץ הארצי

# data[].attributes.body
יוצא לאור הגיליון האחרון של "השבוע בקיבוץ הארצי", שהחל לצאת לאור באוקטובר 1950 . "השבוע" ירש את "ידיעות מזכירות הקיבוץ הארצי השומר הצעיר". לסגירתו קדמה סגירת "הדים", כתב-עת רעיוני-ספרותי של הקיבוץ הארצי.

# data[].attributes.attachment_link.title
גיליון אחרון של השבוע בקיבוץ הארצי

# data[].attributes.body
ההסדר הראשון של חובות הקיבוצים יוצא לדרך. בעלויות ההסדר אמורים לשאת הקיבוצים, הבנקים ומדינת ישראל. תוך זמן קצר מתברר כי ההסדר אינו עונה על מצוקותיהם של קיבוצים רבים ונפתחים דיונים בין שלושת הגורמים על הסדר משלים, שיענה על צרכיהם של אותם הקיבוצים.

# data[].attributes.body
בבחירות לכנסת ה-12 נכנסים לכנסת מטעם מפ"ם שלושה חברים. זוהי ירידה משמעותית לעומת הכנסת הקודמת, שבה היו למפ"ם 6 חברי כנסת, אך יש הטוענים כי עצם ההישרדות לאחר היבלעותה של מפ"ם במערך במשך קרוב לעשרים שנה מהווה הישג.

# data[].attributes.body
הוועידה העשירית של מפ"ם מתכנסת בתל אביב ודנה על דרכה של מפ"ם לאחר הפרישה מהמערך וההיערכות לבחירות, כאשר השאלה היא באיזו מסגרת תתמודד המפלגה.

# data[].attributes.body
הועידה התשיעית של תנועת הנוער "השומר הצעיר" מתכנסת בבאר שבע, על רקע אווירת המשבר הפוקדת את התנועה. במרכז הועידה עומד המופע "75 שנים לשומר הצעיר".

# data[].attributes.body
מראשית השנה, על רקע האינתיפאדה הראשונה, פורצת בקיבוץ הארצי מחלוקת בנושא היחס לכיבוש. המחלוקת לובשת אופי בין-דורי, כאשר ותיקי התנועה מיישרים קו עם הקונסנזוס בחברה הישראלית, המתנגד למדינה פלשתינית, בעוד הדור הצעיר דורש לשים קץ לכיבוש. הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מחליט לדרוש מהמשלה לנקוט בצעדים שישברו את הקיפאון המדיני בין ישראל לבין הפלסטינאים.

# data[].attributes.body
הוועידה השישית של תנועת "השומר הצעיר" בעולם נערכת בגבעת חביבה. על רקע המשבר הכלכלי בקיבוץ הארצי, צמצום יכולת הקליטה של קיבוציו ומיעוט המגשימים מקרב תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל, נתפסת תנועת "השומר הצעיר" בעולם כמאגר הדמוגרפי העיקרי של הקיבוץ הארצי. הוועידה, שנערכת 26 שנים לאחר קודמתה, נועדה להדק את קשריה של התנועה בגולה עם ישראל והקיבוצים. תוך שנים ספורות מתברר כי המשבר פקד גם את התנועה בחו"ל.

# data[].attributes.body
מזכירות התק"ם מחליטה להעביר את ותיקי קיבוץ בית אורן לקיבוצים אחרים. צעד זה, שמגיע בתקופה של שפל כלכלי ומשבר של הביטחון העצמי בקיבוצים רבים, גורם לזעזוע עקב אובדן העוגן הפסיכולוגי של חברי הקיבוצים: האמונה שהקיבוץ ידאג תמיד לחבריו בזקנתם. אם עד כה דובר על משבר כלכלי בלבד, מעתה אפשר לדבר על משבר הקיבוץ. מאמר של אורי וובר מקיבוץ יחיעם, הקורא להעביר את האחריות להתנהלות הכלכלית של חבר הקיבוץ מהקיבוץ אל החבר, הוא האות הראשונה בוויכוח שיימשך שנים וישנה את הקיבוץ כפי שהיה עד אז. הוויכוח נסוב סביב השאלה מה הם גבולות השינוי שיאפשרו שמירה על הזהות הקיבוצית.

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי נסוג מהתנגדותו ללינת ילדים בבתי ההורים (לינה משפחתית) ומחליט שלכל קיבוץ יש זכות לעבור ללינה משפחתית, בתנאי שיש לו יכולת כלכלית לבצע זאת.

בישיבה נוספת מקבל הוועד הפועל החלטות בנושא הסולידאריות הכלכלית בין הקיבוצים ובינם לבין התנועה. מדובר בניסיון נוסף לעצור את השפעותיו של המשבר הכלכלי על הקיבוצים וזאת במקביל לדיונים עם משרד האוצר על חילוץ של התנועה הקיבוצית כולה מהמשבר.

מוקם הקיבוץ העירוני "מגוון" בשדרות, כניסיון לחידוש הרעיון הקיבוצי בתוך עיר, בדגש על עיירות פיתוח.

# data[].attributes.body
נפטר מאיר יערי, שהיה במשך שנות דור הדמות המרכזית בתנועת "השומר הצעיר", בקיבוץ הארצי ובגופים הפוליטיים הקשורים אליו.

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מאריך את תוקפה של החלטתו מ-1984 להמשיך בשיטת הלינה המשותפת, אך עוד ועוד קיבוצים בוחרים בלינה משפחתית. בשל המשבר הכלכלי, לרבים מאותם קיבוצים אין יכולת להגדיל את הדירות והתוצאה היא תנאי דיור קשים.

# data[].attributes.attachment_caption
ממפוע התרבות של המועצה ה-78

# data[].attributes.body
המועצה ה-78 של תנועת הנוער "השומר הצעיר" דנה במאבקה של התנועה לדמוקרטיה.

# data[].attributes.attachment_link.title
המועצה ה78 בתל אביב (1986)

# data[].attributes.body
על רקע המשבר הכלכלי נערכת בכפר מנחם הועידה ה-14 של הקיבוץ הארצי תחת הכותרת "חבר- קיבוץ-תנועה". הוועידה מחליטה על הידוק הקשר בין שלוש החוליות. המשבר המתמשך מעמיד את ההחלטות במבחן המציאות.

# data[].attributes.body
ממשלת ישראל מכריזה על תוכנית לייצוב הכלכלה הישראלית. לתוכנית יש השפעות חיוביות על כלכלת ישראל ובראשן עצירת האינפלציה הדוהרת, אך מבחינת התנועה הקיבוצית ובפרט הקיבוץ הארצי התוצאות הן קטלניות. מאז עליית הליכוד לשלטון שררה בהנהגת התנועה חרדה כי הניצחון הפוליטי של הימין יתורגם לצעדים כלכליים שיפגעו בתנועה הקיבוצית. לכן חיפשו הקיבוצים אפיקי השקעה שיהיו מחוץ לשליטת הממשלה. הקיבוץ הארצי ביצע בארץ ובחו"ל השקעות שהסתיימו בהפסדים, כדוגמת העסקות עם דוד בלאס. האינפלציה הגבוהה אפשרה השגת כסף זול וההלוואות שנלקחו הוחזרו בריבית שלילית. הרפורמה עוצרת את האינפלציה הגבוהה בבת אחת וההלוואות הופכות לנטל שמעבר ליכולת החזר, הן של הקיבוצים הבודדים והן של התנועה. התנועה הקיבוצית נכנסת למשבר, שפוגע בעיקר בקיבוצים שנטלו הלוואות לפיתוח משקם לפני הרפורמה. המשבר הכלכלי מאיים על הישרדותה של התנועה הקיבוצית ויוצר בעיה שניתן לפתור אך ורק בפעילות משולבת של הקיבוצים והמדינה. זהו הבסיס למערכת הקרויה "הסדר הקיבוצים".

# data[].attributes.attachment_caption
כרזה מתקופת הבחירות להסתדרות

# data[].attributes.body
בחירות להסתדרות. למרות פרישתה מהמערך בכנסת, נשארת מפ"ם במסגרת מערך עם מפלגת העבודה בהסתדרות. המערך מנצח בבחירות ושומר על הרוב בוועידת ההסתדרות.

# data[].attributes.attachment_link.title
כרזה מבחירות להסתדרות 1985 - סכנה, הם יעשו בהסתדרות מה שעשו בלבנון, 1985, 7.32

# data[].attributes.body
מועצת תנועת הנוער "השומר הצעיר" מתכנסת בגבעת חביבה ודנה בקשרים בין הקיבוצים לבין תנועת הנוער ובפרט בנושא "ההגשמה", כלומר הצטרפות לקיבוץ. המועצה נערכת על רקע התמעטות מספרם של המצטרפים לקיבוץ מקרב חניכי תנועת הנוער. כמו כן, מחליטה המועצה לדרוש שצה"ל ייצא מלבנון.

# data[].attributes.body
מועצת הקיבוץ הארצי מתכנסת בגן שמואל ועוסקת בנושא הלינה המשותפת. בעת כינוסה של המועצה קיימת לינה משפחתית בשניים מקיבוצי הקיבוץ הארצי - שניר ומרחביה. במועצה מתקבלת החלטה להמשיך בלינה המשותפת, אך במהלך השנים שלאחריה עוברים כל הקיבוצים ללינה בבתי ההורים. ניתן להשוות תהליך זה לתהליך שעבר הקיבוץ הארצי בנושא בחינות בגרות, שהונהגו בכל מוסדות החינוך של התנועה למרות החלטה של מועצת התנועה השוללת אותן.

# data[].attributes.body
לאחר יותר מחודש של מגעים בין המערך לליכוד מוקמת ממשלת אחדות רוטציונית. לאור זאת, מחליט מרכז מפ"ם על פרישה מהמערך. בכך מגיעה לקיצה המחלוקת בקיבוץ הארצי על השותפות במערך עם מפלגת העבודה.

# data[].attributes.body
בבחירות לכנסת ה-11 זוכה המערך ב-44 מנדטים והופך לסיעה הגדולה בכנסת, אך לא עולה בידו להקים ממשלה בראשותו.

# data[].attributes.body
המועצה ה-75 של תנועת הנוער "השומר הצעיר" מתכנסת בירושלים. על סדר היום: יחסה של התנועה למושג "ארץ ישראל", מושג המכיל בתוכו את היחס לפלסטינאים, התנחלויות בשטחים ובסופו של דבר - שאלת השלום ומחירו.

# data[].attributes.body
המועצה ה-49 של הקיבוץ הארצי מתכנסת בקיבוץ העוגן לדיון בנושא הדמוקרטיזציה של מוסדות התנועה והעמקת השיתוף של חברי הקיבוצים בבחירת המוסדות.

# data[].attributes.body
במהלך 1983 מתגלעת בתנועה הקיבוצית מחלוקת בשאלה כיצד לגרום לממשלה לצאת מלבנון. הוויכוח עובר מפסים רעיוניים למחלוקת לגבי הצעדים המעשיים – האם נכון ומוצדק לסרב לשרת בלבנון. בראש השנה תשמ"ד תפרסם מכתב של ראשי "שלום עכשיו" נגד הסירוב לשרת בלבנון.

# data[].attributes.attachment_caption
השומריה השביעית

# data[].attributes.body
השומרייה השביעית מתקיימת ביער אחיהוד שבגליל המערבי. זהו האירוע המרכזי בחגיגות 70 שנה לייסוד התנועה.

# data[].attributes.attachment_link.title
השומריה התשיעית

# data[].attributes.body
הועידה התשיעית של מפ"ם מחליטה ברוב דחוק שלא לפרק את המערך עם מפלגת העבודה.

# data[].attributes.body
המועצה ה-48 של הקיבוץ הארצי מתכנסת בקיבוץ מסילות. במרכז הדיונים עומדות שאלות הפער הכלכלי בין הקיבוצים, המאיים על לכידותה של התנועה ויוצר בה מעמדות נבדלים.

ברחבי הארץ מתקיימים "ערבי השומר הצעיר", לציון 70 שנה להקמתה של תנועת הנוער "השומר הצעיר".

# data[].attributes.body
הנהגת מפ"ם תכננה לקיים את הוועידה ה-9 של המפלגה במהלך 1982, אך בשל המלחמה בלבנון נדחתה הוועידה ובמקומה מתקיימת מועצת מפ"ם ה-29 .במוקד המועצה עומדים היחס למלחמה ותוכנית השלום של מפ"ם.

המאבק בנושא המלחמה בלבנון מחריף. בעת הפגנת "שלום עכשיו" בירושלים נרצח אמיל גרינצוייג. זהו הרצח הפוליטי הראשון בישראל מאז רצח קסטנר והוא מסמן את החמרת המתחים בחברה הישראלית, שאחד מביטוייה הוא הגברת העוינות לתנועה הקיבוצית.