# data[].attributes.body
Akkomodasjon er når individet etterkvart endre måten å tenka på. Ein endre då det kognitive skjemaet om det ein veit. Når me får ei erfaring om noko me ikkje veit fra før akkomandere me. Då lære me nye ting å får nye erfaringar og ein tilpasse seg då verden og får nye skjema. Akkomodasjon er difor definert som proggresiv då den fører til omdanning og er difor nyskapande. Kilde: Askland&Satøen, Utviklingspsykologisk perspektiv på barns oppvekst(4.utg) Gyldendal.

# data[].attributes.headline
Mona: De to prosessene som Piaget mener er sentrale for kognitiv utvikling og adapsjon, er assimilasjon og akkommodasjon. Assimilasjon kan noe forenkles sies å være at individene tar inntrykk og erfaringer og integrere  dem i allerede kognitive strukturer og skjemaer.Man fylles på en måte med erfaringer som har en nær forbindelse til det man kan og vet fra før. 

# data[].attributes.subject
Mona: De to prosessene som Piaget mener er sentrale for kognitiv utvikling og adapsjon, er assimilasjon og akkommodasjon. Assimilasjon kan noe forenkles sies å være at individene tar inntrykk og erfaringer og integrere  dem i allerede kognitive strukturer og skjemaer.Man fylles på en måte med erfaringer som har en nær forbindelse til det man kan og vet fra før. 

# data[].attributes.body
Kilde:( Säljö.R.2022. Læring- en introduksjon til perspektiver og metaforer.utg 1. s60)

# data[].attributes.body
Stillas blir brukt om den støtten barnet får av en voksen eller et flinkere barn slik at det blir i stand til å utføre en oppgave som det ikke hadde maktet alene. Stillaset skal fungere slik at det gradvis blir overflødig for barnet. Derfor kan vi si at stillaset er en pedagogisk støtte til barnets læringsvirksomhet. Støtten blir utformet på en måte som fremmer barnets selvstendighet og senere gjør denne støtten overflødig. Stillaset blir stilt opp av den voksne for barnet og har dermed en objektiv funksjon. Samtidig tar barnet i bruk stilaset som et redskap slik at det også har en subjektiv funksjon. Det å bygge stilaset og det å bruke stillaset i en konkret læringssituasjon påvirker begge parter, både den som bygger, og den det blir bygget for(Askland&Sataøen, 4.utg s.9 og 10).
Kilde: Askland&Sataøen, Utvilklingspsykologiske perspektiv på barns oppvekst(4.utg) Gyldendal.

# data[].attributes.body
Meads teori om «signifikante andre». Mead mener at relasjonene til andre mennesker preger følelsen av å høre til, bli akseptert og elsket. Et barn får en oppfatning av seg selv gjennom øynene til andre mennesker. Altså om barnet gjør noe som en voksen anser som dumt og de kjefter eller sier at det har gjort ikke er bra, så vil barnet registrere reaksjonen og ta den til seg. Det starter med å registrere mer konkrete situasjoner. Senere kan barnet forutsi hvilke reaksjoner som kommer av handlingene deres. Etter hvert kan barnet vurdere selv sine egne prestasjoner og handlinger ut ifra hva barnet tror blir reaksjonen på andre mennesker rundt seg. Mead mente at barnet er i stand til å ta en slik vurdering uten de konkrete reaksjonene når de er i stand til rolletaking. Rolletaking er i Mead sine øyne, en mental og kognitiv prosess.
kilde: Aksland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
Mestring:
kriteriene for mestring kan være relevant, som når prestasjonener blir sammelignet med andre barn. Det handler at vi sammenligner oss med andre og ser hva andre på samme nivå klarer, det er vanskelig og ikke sammenligne oss med andre når vi utfører samme oppgave. Det kan også handle om hvilket kriterier du har til deg selv og om du klarer å utføre det kriteriet.

Attribusjon:
Med resultat er det mange fakturer som spiller inn, som innsatsen du gir, strategien du bruker, evnene du har, hvilen vanskelighetsgrad oppgaven er i og flaksen du har. Det handler også om du får god veiledning eller ikke god veiledning med resultatet. Visst du har innsats, energi og strategi er det større sjanse for å holde motivasjon.

kilde: Aksland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
„Den nærmeste utviklingssonen betegner det området av oppgaver som er for vanskelige til at barnet klarer dem alene, men som det kan klare med hjelp, veiledning og oppmuntring av andre som er mer kompetente”
Stai, S. (2021, 5. februar). Vygotskij og kognitiv utvikling. NDLA. https://ndla.no/article/29412

# data[].attributes.body
Vygotskys teori går ut på at barn lærer i samspill med andre, og  i hans teori om den Proximale/nærmeste utviklingssonen trenger barnet hjelp til å klare noen oppgaver av noen som er mer kompetente.

Disse kan være både voksne og barn. Ved at barnet får hjelp av noen kompetente andre til å klare en oppgave idag klarer barne kanskje den samme oppgaven alene neste gang.

Veiledningen som gis må vekke barnets innteresse og hjelpe barnet til å være undrene, ved at barnet imiterer de kompetente andre om og om igjen vil det skje en læringsprosess slik at kunnskapen blir internalisert. På den måten kan barnet klare den samme oppgaven alene.
Kilde: Aksland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
I følge Vygotsky var språket, tenkningens byggesteiner, han meinte at gjennom den ytre kommunikasjonen når ein prate med andre, og den indre talen den stimulerer til tenkning, og så meinte han at språket gjer da mulig å reflektera over egne handlinger og seg sjøl. Internalisering er når språket fungerer innover for tankene. Her er tenkningen modnet slik at språket har blitt helt internalisert. Også hukommelsesbaserte aktiviteter, som for eksempel regning, foregår nå uten ytre hjelpemidler.
Imitasjon - Den nærmeste utviklingssonen. Der barnet ser hva den voksne gjør, som Anette sa ved å se at den voksne skyver bort en stol for å hente ned en bok, og dagen etter klarer barnet å gjøre det sammen selv, ved å imitere det den voksne gjorde.

# data[].attributes.body
"Han definerte indre motivasjon som en prosess der aktiviteten er et mål i seg selv, uavhengige av ytre påskjønning eller lønn." Når Hunt beskrev indre motivasjon delte han det opp i tre faser. "Reaksjon på forandring, 0-5 måneder" "Interesse for å bevare kontakten med kjente objekter, 5-8 måneder." og "Interesse for det som er nytt, 8-24 måneder"

Kilde:
Aksland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
Lært hjelpesløshet er en teori innen psykologi, som blir brukt til å forklare noen former for lette, ikke psykotiske og depressive reaksjoner. Lært hjelpesløshet starter i barndommen, hvor barn lærer fra voksnes holdninger og reaksjoner at egne handlinger har liten eller ingen betydning på hvordan man selv oppnår trivsel og velvære. Konsekvensen kan bli at man i voksen alder kan forbli passive i situasjoner hvor man selv kan påvirke, og i stedet reagere med depressive symptomer.
Kilde: Ulrik Malt (Malt 2020) https://sml.snl.no/l%C3%A6rt_hjelpel%C3%B8shet

# data[].attributes.body
Assimilasjon innebærer ganske enkelt at nye erfaringer legges til de tidligere erfaringene, uten at noen strukturerer eller skjema trenger å endres (Drugli, 2018, s. 32).
Kilde: Glaser, V. Strøkson, l. & Drugli, M. (2018), Uvilkling, lek og læring i barnehagen (2.utg.).  Bergen: fagbokforlaget.

# data[].attributes.body
Med indre motivasjon mener vi en iboende drivkraft som medfører at vi gjennomfører en aktivitet fordi den oppleves som interessant, og fordi den gir en lykkefølelse. Et barn som leker fritt, drives av indre motivasjon. Den indre belønningen i form av tilfredshet, glede eller mening er knyttet til de handlingene vi utfører. Gleden eller de positive følelsene gjennomføringen av en aktivitet eller en oppgave gir deg, gjør at du har lyst til å starte, gjøre og fortsette. Kilden til motivasjon ligger i selve utføringen.
Kilde: Stai, S. (2021, 13. mars). Hva er motivasjon? . NDLA. https://ndla.no/article/30064

# data[].attributes.body
Utviklinga skjer fra at barnet kan gjøre noe sammen med andre, til at barnet kan gjøre det selv. Vygotskij var opptatt av hvordan man som voksen kan støtte barnets læringsprosess. Han er kjent for begrepet den nærmaste utviklingssonen. Det vil seie at vi kan skille mellom det barnet klarer uten hjelp (det barnet mestrer), og det barnet kan gjere med støtte og veiledning fra ein som er mer komptent (den nærmaste utviklingssonen)

Den nærmeste utviklingssonen betegner det området av oppgaver som er for vanskelige til at barnet klarer dem alene, men som det kan klare med hjelp, veiledning og oppmuntring av andre som er mer kompetente.

Kilde:
Stai, S. (2021, 5. februar). Vygotskij og kognitiv utvikling. NDLA. https://ndla.no/article/29412

# data[].attributes.body
Piaget skiller to sider med barnets intellektuelle utvikling. Det første er selve prosessen og det andre blir resultatet av denne prosessen. Vi kaller prosessen for den kognitive funksjonen, som Piaget ser på som den samme gjennom hele livet til mennesket (Aksland & Sataøen, 2019, s. 179).

Litteraturliste
Aksland, L. & Sataøen, S.O. (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal

# data[].attributes.body
I følge Piaget er akkomodasjon en ommdannelse av eksisterende skjemaer. Barn gjentar skjemaene, og øver seg på de. Det er i gjennom øvelsene og nye erfaringer i omverden at skjemaene endrer seg. Barna vil også prøve å tilpasse innholdet i skjemaene, eller så vil barnet prøve å få virkeligheten til å passe inn i barnets tenkning (Aksland & Sataøen, 2019, s. 181).

Litteraturliste:
Aksland, L. & Sataøen, S.O. (2019).
Utviklingspsykologisk perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
Ifølge Piaget er det kognitive sortert strukturert i skjemaer. Disse skjemaene endrer seg etter hvert som barnet vokser. Et skjema kan vi si er en modell som barnet bruker for å oppnå mening i omgivelsene (Aksland & Sataøen, 2019, s. 180).

Litteraturliste:
Aksland, L & Sataøen, S. O. (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal

# data[].attributes.body
mestring:
Det finnes to ulike sider ved mestringserfaringene, du har reell mestring og opplevd mestring. (Skaalvik & Skaalvik, 2018). reell mestring er det vi kan se utenifra, mens den opplevde mestringen er når en person eller barn selv opplever det det har gjort. Forventningen om mestringen er påvirket av den opplevde mestringen. Forventningen om mestringen kan bli påvirket av forskjellige faktorer.
kilde: Aksland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiver på barns oppvekst. Gyldendal.

# data[].attributes.body
Det konstruktivistiske synet er knytt til dei klassiske læringsteoriane, og tar utgangspunkt i psykologien som byggar på tre grunnprinsipp: det behavioristiske, kognitive og sosiokulturelle perspektivet. Kjenneteiknet på desse teoretiske perspektiva om læring, og andre psykologiske fenomen, er at man anten legg vekt på åtferd eller retter søkelyset mot mentale prosessar (Säljö, 2019, s.162).

«Den konstruktivistiske grunntanken innebærer at man ser på kunnskap som noe som blir konstruert av et individ gjennom aktivitet. Kunnskapen oppstår gjennom aktivt engasjement og menighetsskapelse, kunnskap forandrer mennesker og utvikler det intellektuelle repertoaret og de fysiske ferdighetene deres, og kunnskap har et transformativt element» (Säljö, 2019s. 157).

I hovudsak er «grunntanken» som konstruktivismen står for, uttrykt på ulike måtar av psykologane og filosofane i dei overnemnte læringsteoriane etter mi forståing. Til døme er Piagets overtyding om korleis kunnskap konstruerast - rekna for ein «typisk konstruktivistisk tankegang», eller meir presist «eit teoretisk perspektiv på individualkonstruktivistisk framsyning om meiningsskaping, om kunnskapens eigenart» (Säljö, 2019. 158).

Kilde:

Säljö, R. (2019). Læring – en introduksjon til perspektiver og metaforer (1. utg, 5.opplag). Cappelen damm AS.

# data[].attributes.body
Buner, Wood og Ross bruker begrepet “støttende stillas” for å forklare støtten eit barn får av dei rundt seg, det kan være både vaksne og andre flinke barn. Gjennom støtten frå andre blir barnet i stand til å utføre ei oppgåve, som barnet ikkje klarte aleine. Stillaset er ei pedagogisk støtte for barnets læringsvirksomheit, som gradvis blir overflodig/unødvendig for barnet ( Askland & Sataøen, s. 202 og 203).

Litteratur:

Askland, L. & Sataøen, S.O (2019). Utviklingspsykologiske perspektiv på barns oppvekst. Gyldendal

# data[].attributes.body
Bruner mener at mennesket tolker omgivelsene i former av likheter og ulikheter, dette kan være objekter eller hendelser. Ting som er like eller henger sammen blir plassert i samme kategori og dette kaller vi kategorisering og blir som et kodingsystem eller logisk rammeverk individet ser verden gjennom. Bruner deler symbolikk eller det han kaller representasjon (å tolke verden) opp i tre. "det enaktivet nivået" ( å utføre en handling rent fysisk) "det ikonske nivået" (forestillinger eller mentale bilder) og "det symbolske nivået" (språk, skrift osv)

# data[].attributes.body
Mestring:

Mestring har kriterier som kan være relative eller absolutte. Hvis kriteriene er relative, sammenlignes for eksempel våre egne prestasjoner med andres. Men skal du løse en spesifikk oppgave, for eksempel i matte, hvor nivået er definert på forhånd, er kriteriene absolutte. Det er vanskelig å ikke sammenligne seg med noen som utfører samme oppgave. Mange sier ofte «jeg må sammenligne meg med meg selv», men det er vanskelig å vurdere egen fremgang. Og derfor føler du det er lettere å sammenligne deg med andre.
Mestring kan også handle om å nå dine egne krav og mål for deg selv.

Attribusjon:

Ulike faktorer spiller inn i et resultat: strategi, innsats, vanskelighetsgrad, dårlig eller god veiledning, heldige eller uheldige omstendigheter. Dette er ulike faktorer i hvordan vi forklarer prestasjonene våre. Som for eksempel "Hvis jeg hadde hatt en annen lærer, hadde jeg nok vært flink til å tegne". Har du energi, god strategi og god innsats, har du større sjanse for å holde deg motivert enn om du ikke har dette.

Kilder:
Askland, L & Sataøen. SO (2019).
Utviklingspsykologiske perspektiver på barns vekst .
Gyldendal

# data[].attributes.body
Internalisering: Vygotskij sin teori om internalisering tar utgangspunkt i at den første formen for aktivitet er saman med andre. Han meinar at barnet utfører aktivitet samen med andre, for så å begynne å utføre same aktivitet på eigahand. Døme på dette kan vere at barnet får hjelp til mating med skje frå andre for så å prøve å ete med skje sjølv. Barnet har då internalisert handlinga ved å gjer handlinga saman med andre, gått inn i seg sjølv og eigne indre prosessar for så å utføre handlinga på eigahand (Askeland og Sataøen, 2019, s 196)

Imitasjon: Imitasjon blir ofte sett på som kopiering frå andre, og derfor også ein passiv handling. Vygotskij har eit anna syn på imitasjon. Han meinar at det er ein aktiv og sosial prosess som skjer saman med andre.  Barnet imiterer til dømes ein vaksen for så og interalisere handlingen.

Han peikar på at barn kan utføre meir avanserte handlingar gjennom nettopp det å imitere andre (Askeland og Sataøen, 2019, s 196).

Kjelde:

Askeland, L & Sataøen, S.O. 2019. Utviklingspsykologiske perspektiver på barns vekst (4.utg). Gyldendal.

# data[].attributes.body
Konstruktivistisk syn på læring byggjer på tre grunnprinsipper. Desse grunnprinsippene er:

-Prinsippet om likevekt gjennom sjølvregulering.

-Prinsippet om at mennesket fra naturens side er nysgjerrig og sulten på kunnskap

-Prinsippet om at det i mennesket finnes ein innebygd tankestruktur

Det fyrste prinsippet «Prinsippet om likevekt gjennom sjølvregulering» går ut på at vi i form av ein dynamisk tilpassingsprosess til omgivnadane våre klarer å gjenopretta ein balanse. Dette ved observasjon, planlegging, handling og forandring. Dette involverer ikkje berre den fysiske, men også den mentale ubalansen.

Det andre prinsippet «Prinsippet om at mennesket fra naturens side er nysgjerrig og sulten på kunnskap» går ut på at mennesket er naturlig ein nysgjerrig art som ønskjer å utforske og prøve nye ting. Lysten og evnen til å undersøke og gjera nye funn aukar sjansen til å ikkje berre overleva som art, men også oppdage nye og revolusjonerande ting.

Det tredje prinsippet «Prinsippet om at det i menneskjet finnes ein innebygd tankestruktur» går ut på at mennesket har ein innebygd tendens til å laga tankestrukturar i form av å organisere og sortere erfaringar og kunnskap i eit system. Dette hjelper ved at vi kan lagre store mengder kunnskap og erfaringar i hjernen.

Kjelde:
Askland&Sataøen, Utviklingspsykologisk perspektiv på barns oppvekst (4.utg.) Side 177-178
Gyldendal

# data[].attributes.body
Det at mennesker konstruer sin egen kunnskap vil si at "mennesker konstruer sin egen kunnskap gjennom aktivitet og subjektive prosesser som i neste omgang resulterer i læring". "I hele menneskeslektens historie har vi konstruert og brukt redskaper for å utnytte naturen - fra pilspisser og steinøkser, via dampmaskiner til datamaskiner. Å konstruere har vært og er en del av menneske". Altså det meste du finner på jorden er menneskelaget som vi har klar å skape gjennom at vi mennesker konstruer vår egen kunnskap.

# data[].attributes.body
Når Loris Malaguzzi studerte ble han veldig påvirket av andre pedagogiske teoretikere som blant annet Vygotskji, Dewey, Piaget og Erikson. De hadde ett felles syn som påvirket Malaguzzi. Det handlet om “at barnet konstruerer sin egen kunnskap gjennom sine egne livserfaringer, at barn er ulike, og at barn er kompetente” (Akslen & Moe, 2020, S. 72-73).

Malaguzzi ble grunnlegger av Reggio Emilia-tilnærmingen. Dette var en barnehagepedagogikk og barnehagefilosofi han var opptatt av at skulle være i stadig utvikling. “I denne tilnærmingen blir barn sett på som kompetente med en sterk drivkraft til å undersøke verden. Barn lærer gjennom å få ta i bruk sansene sine og få være aktive i egen læringsprosess og skapende prosess” (Akslen & Moe, 2020, S. 73-74).

Akslen, Å. N. & Moe, R. (2020). Barnehagepedagogikk – ei innføring for studentar. Det Norske Samlaget.

# data[].attributes.body
Ved assimilasjon tolker vi det med det vi allerede har med hjelp av skjemaer. Eks kan være at et barn ser en hund, men sier "mjau mjau". Det vil da si at vi har noe kunnskap, men vi kan få mer kunnskap, altså lære mer. uten å endre på noe i bunn.

kilde: Askeland, L & Sataøen, S.O (2019).
Utviklingspsykologisk perspektiver på barn oppvekst. Gyldendal. (s. 180).