# data[].attributes.body
Cik skolēni daudz iet laukā.

Cik skolēni spēlē spēles laukā

Cik ilgi skolēni pavada laukā.

Ko skolēni starpbrīdī spēles

# data[].attributes.body
SR:

Izpētīti informācijas avoti par skolēnu aktivitāšu ietekmi uz mācību sasniegumiem. Uzrakstīti 3 fakti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vai mans bērns kustas pietiekami? Praktiski padomi vecākiem, kā to veicināt

# data[].attributes.attachment_link.description
Vai mans bērns kustas pietiekami? Tas ir jautājums, kas nodarbina daudzus vecākus. Fiziskās aktivitātes bērnībā ir pamats izturībai, koordinācijai un sociālo prasmju attīstībai. Taču arvien vairāk bērnu nesasniedz rekomendēto kustību apjomu dienā, kas rada gan īstermiņa, gan ilgt…

# data[].attributes.body
https://www.mammamuntetiem.lv/skaistums-un-veseliba/fiziskas-aktivitates/63360/vai-mans-berns-kustas-pietiekami-praktiski-padomi-vecakiem-ka-to-veicinat?utm_source=chatgpt.com

https://medicine.lv/raksti/ka-ara-aktivitates-ietekme-berna-attistibu?utm_source=chatgpt.com

https://dzirkstele.lv/arhivs/citas-zinas/petijumi-liecina-ka-skoleni-latvijas-skolas-ir-mazaktivi/?utm_source=chatgpt.com

https://aluksniesiem.lv/laikraksta-arhivs/skoleniem-par-maz-fizisko-aktivitasu/?utm_source=chatgpt.com

https://nra.lv/latvija/454916-petijums-par-neveseligu-dzivesveidu-atklaj-negaiditus-faktus.htm?utm_source=chatgpt.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Pētījumi liecina, ka skolēni Latvijas skolās ir mazaktīvi - Dzirkstele.lv

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktuāla, objektīva, pārbaudīta un vispusīga informācija par svarīgākajām tēmām Gulbenes novadā.

# data[].attributes.body
Kāpēc es izvēlējos pētniecisko tēmu par laiku, ko skolēni pavadu ārā skolas laikā?

Ko nozīmē pavadīt laiku ārā spēlējoties? Kādas spēles vai aktivitātes tās var būt?

Vai man patīk pavadīt laiku ārā? Kāpēc vai kāpēc ne?

Ko es daru, kad spēlējos ārā? Kādas nodarbes man patīk?

Cik bieži es parasti pavadu laiku ārā skolā starpbrīžos vai sporta stundās?

Vai es vairāk laika pavadu ārā vienatnē vai kopā ar draugiem?

Vai mani draugi arī pavada laiku ārā? Kā tas ietekmē manu izvēli?

Vai ir kaut kas, kas mani bieži attur no spēlēšanās ārā? (Laikapstākļi, mājasdarbi, nav draugu ar kuriem spēlēties, nogurums vai slikts garastāvoklis u.c.)

Kāpēc ārā pavadītais laiks ir svarīgs bērniem?

Kā es domāju, kā ārā pavadītais laiks ietekmē manu veselību un enerģiju?

Kā ārā pavadītais laiks var ietekmēt manu garastāvokli vai prieku?

Kā es plānoju uzzināt, cik daudz laika skolēni pavada ārā?

Ko es gribu noskaidrot ar savu pētījumu?

# data[].attributes.body
Mērķis: Uzzināt cik laika skolēni pavada laukā.

Hipotēze: Skolēni, skolas laikā starpbrīžos laukā pavada 15 minūtes.

Cik minūtes skolēni pavada laukā?

Ko skolēni dara laukā?

Kad skolēni iet laukā?

Kas būtu nepieciešam vai ietu laukā?

Uzdevumi: Izpētīt teorētiskos avotus par skolēna darbībām lauka.

Novērot skolēnus starpbrīžos.

Izveidot anketu datu vākšana.

Apkopot iegūtos datus.

Metodes:teorijas izpēte,novērošana aptauja.

# data[].attributes.body
Man patīk pavadīt starpbrīžus laukā. Es spēlēju bumbu un spēlēju ķeršanu. Es spēlēju basketbolu, futbolu un ar klases biedriem viens otru ķer. Ja kādu noķer tad viņš vada. Es pavadu laukā 60 minūtes dienā, kamēr esmu skolā. Es pavadu laiku laukā ar draugiem. Mēs neejam laukā kad ir slikti laika apstākļi - lietus slapjdraņķis. Citi skolēni spēlē basketbolu, futbolu, badmintonu, zīmē skolā uz asfalta ar krītiņiem, sēž uz tribīnēm un sarunājas vai staigā un sarunājas.

Āra vaig iet, lai būtu skābeklis. Skābekli vajag, lai domātu labāk,lai smadzenes strādātu labāk .Svaigā gaisā spēlēties vajag, lai ar draugiem pavadītu laiku.Rezultātā spēlējoties ar draugiem var komunicēt veicina sadarbības prasmes. Āra aktivitātes mazina atkarību no tehnoloģijām.Spēlējot āra attīstās muskuļi un koordinācija.Ejot ārā mazinās saslimšana.Pēc ara aktivitātēm smadzenes domā labāk.Pastaiga laukā mazina uztraukumu,stresu, dusmas.Pēc aktivitātēm laukā uzlabojas miega kvalitāte.

# data[].attributes.body
Nepietiekamas fiziskās aktivitātes ir viens no būtiskākajiem faktoriem, kas negatīvi ietekmē arī skolas vecuma bērnu veselību. Attiecībā uz skolas vecuma bērnu fiziskās aktivitātes paradumiem, dati liecina, ka vidējais dienu skaits, kurās 11, 13 un 15 gadus vecie skolēni ir bijuši aktīvi vismaz 60 minūtes, ir aptuveni četras dienas nedēļā. Tomēr kopumā tikai 18,8% skolēniem (22,2% zēniem un 15,4% meitenēm) ir pietiekama fiziskā aktivitāte no skolas brīvajā laikā. https://esparveselibu.lv/sites/default/files/inline-files/Ves_veic_plans_aktual_161220_gala.pdf?utm_source=chatgpt.com

(13%), kuri norādījuši, ka nedēļas laika nav piedalījušies nevienā fiziskajā aktivitātē ārpus sporta stundām. Fiziskās aktivitātes veicinošas vides pētījums.pdf https://esparveselibu.lv/sites/default/files/2020-04/Fizisk%C4%81s%20aktivit%C4%81tes%20veicino%C5%A1as%20vides%20p%C4%93t%C4%AB jums.pdfNo visām mazkustīga dzīvesveida aktivitātēm, visvairāk laika skolēni velta tām, kas saistītas ar viedierīču, datora, televizora lietošanu. Visvairāk laika skolēni pavada skatoties televīzijas raidījumus vai video – vairāk nekā 45 minūtes dienā tam velta 86% skolēnu, savukārt 16% skolēnu – vairāk nekā 3,5 stundas dienā. Arī spēļu spēlēšana (10%), seriāluVisbiežākās aktivitātes, ar kurām skolēni nodarbojas starpbrīžu laikā, ir socializēšanās ar vienaudžiem un viedierīču izmantošana.

Viens no iemesliem, kādēļ skolēni neizmanto starpbrīžus pilnvērtīgi fiziskajām aktivitātēm, ir tas, ka tiem ir ierobežotas iespējas izmantot skolas inventāru. viņiem nav pieejams sporta zāle spēles gaiteņos vai citā telpā un sporta vai rotaļu starpbrīžos.

V

Vietnē mammamuntētiem rakstā "Vai mans bērns kustas pietiekami? Praktiski padomi vecākiem, kā to veicināt" ir teikts ka Pasaules Veselības organizācija iesaka bērniem un jauniešiem no 5-17 gadiem vismaz 60 minūtes vienā dienā pavadīt laukā. Šajā avotā ir teikts, ka jaunākie pētījumi liecina, ka bērniem un jauniešiem ieteicams sasniegt apmēram 12000 soļus dienā. Avotā medicīna.lv ir teikts, ka bērniem jāpavada svaigā gaisā vismaz četras stundas dienā.

bērniem un pusaudžiem no 5 līdz 18 gadu vecumam katru dienu ieteicamas vismaz 60 minūtes vidējas Veselības veicināšanas un slimību profilakses plāns. https://esparveselibu.lv/sites/default/files/inline-files/Ves_veic_plans_aktual_161220_gala.pdf?utm_source=chatg

V

Atrašanās laukā veicina nervu nomierināšanu. Bērni, kas dienas laikā regulāri atrodas ārā, parasti aizmieg ātrāk un guļ ilgāk. Bērni, kas pavada laiku ārā, biežāk ir priecīgāki un enerģiskāki. “Pētījumi liecina, ka ārā pavadītais laiks var palīdzēt novērst tuvredzību, it īpaši bērniem. Kopīgas pastaigas dabā stiprina attiecības ar vecākiem.

Interneta vietnē Aluksnieši ir teikts, ka Veselības speciālisti atgādina, ka pietiekama fiziskā aktivitāte pozitīvi ietekmē cilvēka fizisko un garīgo veselību, piemēram, stiprina balsta – kustību sistēmu, samazina sirds un asinsvadu slimību risku, kā arī veicina pozitīvas emocijas, bet mazkustīgums ir ne tikai vairāku saslimšanu riska faktors, bet arī veicina ķermeņa aptaukošanos.

v

Āra aktivitātes pozitīvi ietekmē bērna spēju komunicēt un sadarboties ar citiem. Spēlējoties kopā ar vienaudžiem, bērns attīsta emocionālo inteliģenci, mācās risināt strīdus, dalīties, vienoties un strādāt komandā. Tās palīdz attīstīt emociju izpratni un draudzību.

Tikai 34% Eiropas jauniešiem 11, 13 un 15 gadu vecuma ir pietiekama fiziska aktivitate, ka ieteikts PVO vadlīnijās (World Health Statistics, 2006).Latvijas Sabiedrības veselības aģentūras sniegtajos datos ir teikts, ka pietiekami fiziski aktīvi skolēni pusaudžu vecumā Latvijā ir mazāk nekā puse (46,3%) no visiem skolēniem. Palielinoties vecumam, fiziskā aktivitāte būtiski samazinās.Skolēni nevēlas sevi apgrūtināt ar papildus fiziskajām aktivitātēm, tas nozīmē, ka skolēnos nav izveidojusies stabila interese par fiziskajām aktivitātēm kā dzīves nepieciešamību. Sporta skolotājs ir pirmā persona, kas skolēnu varētu ieinteresēt pievērsties sistemātiskām fiziskām aktivitātēm, kas veicinātu skolēnu fizisko aktivitāti ikdienā.Speciālisti uzsver, ka pastāv maldīgs uzskats, ka tikai ilgstoša un intensīva fiziska aktivitāte labvēlīgi ietekmē veselību, bet tā nogurdina. Tādēļ liela daļa cilvēku nevēlas veikt kādas fiziskās aktivitātes.Pedagoģiskā mijiedarbība un skolēnu fiziskā aktivitāte. Promocijas darbs. https://dspace.rsu.lv/items/e09762ac-089e-4ea0-9908-2c9408cd17dd

Fiziskā aktivitāte ir būtisks veselību ietekmējošs faktors jebkurā vecumā. Pietiekama fiziskā aktivitāte nepieciešama gan fiziskās, gan psihiskās veselības veicināšanai. Tā būtiski ietekmē balsta un kustību sistēmu, nervu sistēmu, endokrīnās un imūnsistēmas funkcionālo stāvokli, nodrošina organisma spējas pretoties nelabvēlīgiem faktoriem un slimībām, kā arī samazina sirds un asinsvadu slimību, artrīta un vairāku vēža veidu risku.

https://epale.ec.europa.eu/lv/blog/9-fakti-kas-apliecina-kapec-izglitiba-ir-vajadzigs-sports?utm_source=chatgpt.com

Sports un fiziskās aktivitātes „baro” smadzenes, palīdzot tām efektīvi strādāt, augt un darboties. Sports un fiziskās aktivitātes var uzlabot mācīšanās kvalitāti un atmiņu. Pat īsas, dažu minūšu ilgas sporta un fiziskās aktivitātes var uzlabot koncentrācijas spēju un uzmanību, kas tieši ietekmē spēju mācīties un uztvert informāciju. Jaunāko skolēnu rēķināšanas prasme un lasītprasme paaugstinātu fizisko aktivitāšu rezultātā ievērojami uzlabojas. Sporta un citas fiziskās aktivitātes, ir īpaši nozīmīgas, lai radītu piederības sajūtu un stiprinātu apņēmību, tās var arī palīdzēt potenciāli atstumtajiem skolēniem justies piederīgiem un pieņemtiem. Fiziski aktīviem cilvēkiem ir labāki akadēmiskie sasniegumi nekā viņu neaktīvajiem vienaudžiem, un tie, kuri ir visaktīvākie, ir vislielākie ieguvēji.

# data[].attributes.headline
Informācija. Kāpēc ir svarīgi kustēties un atrasties svaigā gaisā. 

# data[].attributes.subject
Informācija. Kāpēc ir svarīgi kustēties un atrasties svaigā gaisā. 

# data[].attributes.body
Kā kustība starpbrīžos uzlabo mācību spējas un uzmanību.

https://epale.ec.europa.eu/lv/blog/9-fakti-kas-apliecina-kapec-izglitiba-ir-vajadzigs-sports?utm_source=chatgpt.com

Fiziskās aktivitātes trūkums

1. https://dspace.rsu.lv/items/e09762ac-089e-4ea0-9908-2c9408cd17dd

2. https://esparveselibu.lv/sites/default/files/inline-files/Ves_veic_plans_aktual_161220_gala.pdf?utm_source=chatgpt.com

3. https://esparveselibu.lv/sites/default/files/2020-04/Fizisk%C4%81s%20aktivit%C4%81tes%20veicino%C5%A1as%20vides%20p%C4%93t%C4%ABjums.pdf

Mazkustīguma ietekme

https://mape.gov.lv/api/files/6F9D24B2-68D8-48A0-8F84-0FB2A849DA9D/download?utm_source=chatgpt.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Fiziskās aktivitātes veicinošas vides pētījums

# data[].attributes.body
Tēmas ievadam

Šajā darbā es pētu…

Mana pētījuma tēma ir…

Es izvēlējos šo tēmu, jo…

Šī tēma man šķita interesanta, tāpēc…

Mērķa un uzdevumu formulēšanai

Mans pētījuma mērķis ir noskaidrot…

Es vēlos uzzināt…

Lai to noskaidrotu, es plānoju…

Mans uzdevums ir izpētīt…

Informācijas avotu aprakstam

Informāciju es ieguvu no…

Es izmantoju grāmatas/enciklopēdijas/interneta resursus, piemēram…

Es atradu faktus…

Man palīdzēja arī…

Novērojumu vai eksperimenta aprakstam

Es novēroju, ka…

Novērojuma laikā es pamanīju…

Aptaujas rezultāti parāda…

Es uzzināju, ka…

Salīdzināšanai un secināšanai

Salīdzinot datus, var redzēt, ka…

Tāpēc es domāju, ka…

Secinājumos var teikt, ka…

Kopumā es sapratu, ka…

Noslēgumam

Darba laikā es iemācījos…

Man šķita interesanti uzzināt…

Es vēlētos nākotnē pētīt arī…

Šis pētījums man palīdzēja saprast…

# data[].attributes.headline
Frāzes kā darbā atsaukties uz informācijas avotiem un autoriem

# data[].attributes.subject
Frāzes kā darbā atsaukties uz informācijas avotiem un autoriem

# data[].attributes.body
Atsauce teikumā (pieminot autoru vai avotu tekstā)

Kā raksta (autora vārds) …

Pēc (autora vārda) domām…

Kā teikts grāmatā “(nosaukums)” …

Kā es uzzināju no (avota nosaukuma) …

Informācija no (grāmatas/enciklopēdijas) rāda, ka…

Saskaņā ar (autora vārdu) …

Kā minēts rakstā “(nosaukums)” …

Atsauce beigās teikumam vai faktam

… par to liecina informācija (avota nosaukumā).

… to var uzzināt (avotā).

… tā norādīts (autora vārds, grāmata).

… to apstiprina dati no (avota).

Frāzes, kā paskaidrot, no kurienes ņemta informācija

Šo informāciju atradu (grāmatā/enciklopēdijā/internetā).

Es izmantoju (autors, nosaukums), kur teikts, ka…

Datus ieguvu no (avota).

Faktus atradu (autors / nosaukums / gads).