# data[].attributes.body
Колеги, пропонуємо поділитися досвідом виховної роботи у класних колективах, співпраці з батьками, в тому числі  в інклюзивних класах, роботи батьківських комітетів класів (відео, фото, текстові матеріали або покликання на особистий сайт, гугл диск, інше)

# data[].attributes.body
Колеги, у цьому розділі пропонуємо розмістити приклади  методів і прийомів роботи, які застосовуєте для розвитку життєвих навичок учнів (відео, фото та текстові матеріали або покликання на особистий сайт, гугл диск, інше)

# data[].attributes.body
Колеги, у цьому розділі пропонуємо поділитися досвідом облаштування безпечного освітнього середовища НУШ  (відео, фото, текстові матеріали або покликання на особистий сайт, гугл диск, інше)

# data[].attributes.body
Колеги, у цьому розділі можна розмістити короткі тези опрацьованих джерел або покликання на них.

# data[].attributes.body
Колеги, чекаємо ваших думок і пропозицій!

# data[].attributes.body
Мета:

Виявлення та систематизація досвіду педагогічного колективу з формування життєвих навичок учнів відповідно до концепції НУШ;

Популяризація найефективніших інноваційних педагогічних технологій;

Розвиток педагогіки партнерства;

Розбудова безпечного освітнього середовища закладу;

Формування  інформаційно - цифрової компетентності педагогів

# data[].attributes.headline
1. Поняття життєвих навичок як універсальних психосоціальних здатностей особистості

# data[].attributes.subject
1. Поняття життєвих навичок як універсальних психосоціальних здатностей особистості

# data[].attributes.headline
2. Роль освітнього середовища закладу освіти у формуванні життєвих навичок

# data[].attributes.subject
2. Роль освітнього середовища закладу освіти у формуванні життєвих навичок

# data[].attributes.headline
3. Роль педагогіки партнерства у формуванні особистості дитини

# data[].attributes.subject
3. Роль педагогіки партнерства у формуванні особистості дитини

# data[].attributes.headline
4.Формування життєвих навичок засобами навчальних предметів

# data[].attributes.subject
4.Формування життєвих навичок засобами навчальних предметів

# data[].attributes.headline
 Бліц - опитування:  "Які бар'єри заважають ефективно формувати ключові компетентності учнів "

# data[].attributes.subject
 Бліц - опитування:  "Які бар'єри заважають ефективно формувати ключові компетентності учнів "

# data[].attributes.headline
Запрошую до перегляд

# data[].attributes.body
Запрошую до перегляду

# data[].attributes.headline
Попович В.Й. Педагогічний нетворкінг: партнерство в інклюзивному середовищі НУШ(методичні рекомендації)

# data[].attributes.subject
Попович В.Й. Педагогічний нетворкінг: партнерство в інклюзивному середовищі НУШ(методичні рекомендації)

# data[].attributes.body
Методичні рекомендації розроблені на набутому та узагальненому в закладі освіти досвіді роботи з організації інклюзивного навчання. Безспосередньо спрямовані на досягнення завдання соціалізації та освіти дітей з особливими освітніми потребами. Містять перелік цікавих та актуальних для роботи кожного педагога джерел

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Попович

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзія  методичка 2022.pdf

# data[].attributes.headline
Формування життєвих компетенцій

# data[].attributes.subject
Формування життєвих компетенцій

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Урок UA * Освітній портал

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Автор: заступник директора з виховної роботи, вчитель зарубіжної літератури Хайруліна Олеся Сергіївна

Перед школою сьогодні стоїть серйозна задача виховати особистість, здатну до самоосвіти, розвитку, якій властиві якості громадянина, гідного члена правового суспільства. Тому важливим і актуальним у роботі навчальних закладів, кожного учителя України є формування життєвих компетентностей учнів. Основна мета школи № 109 - виховати особистість, яка володіє сукупністю компетентностей комунікативною, інформативною, пізнавальною, соціальною, продуктивною, полікультурною, саморозвитку, які виступають як міра здатності людини до діяльності. Основний принцип в здійсненні виховної мети нашої школи - громадянська спрямованість, яка дуже важлива в щоденному житті. Тому і вважаю за доцільне формувати, виховувати і вдосконалювати життєві компетенції учнів і на уроках зарубіжної літератури.

Немає межі, коли учитель на уроці формує одну компетенцію, а коли - іншу, це робота кропітка, можна сказати комплексна і довготривала. Головне, що ми можемо і не побачити результату одразу, або навіть через рік. Я готова чекати кілька років, аби мої учні навчилися самостійно і згідно до вимог суспільстві і часу будувати своє життя. Але , все ж таки, спробую схематично відобразити виховання життєвих компетентностей на уроках світової літератури у вигляді таблиці:

Пізнавальна

Підготовка презентації, повідомлення, "Інтерв'ю у письменника", гра "А я дізнався, що...", гра "Екскурсійне бюро"

Комунікативна

Майже кожен вид діяльності на уроках формує комунікативну компетенцію учнів, але найбільше: бесіди "А якби я вчинив на місті героя?, дискусії, диспути, уроки - суди, творчі роботи, відповіді на проблемні питання.

Інформативна

Самостійна робота з книгою, пошук інформації в бібліотеці, робота з каталогом, випуск літературних газет, флаерів, постерів.

Полікультурна

Гра - мандрівка по країнах видатних поетів і письменників, відвідування музеїв, театрів, театру опери і балету.

Самоосвіти і саморозвитку

Творчі завдання, пошук цікавої інформації, відповіді на проблемні питання. Самостійні роботи з текстами, критичним матеріалом. Різнорівневі завдання для роботи в групах.

Соціальна

Різна інтерпретація творів, розуміння твору з огляду на соціальний стан життя сучасників, обговорення, толерантне ставлення до співбесідника. Диспути, дискусії, гра "Дай реальну пораду герою...", "Зміни трагічну долю героя..."

Продуктивна

Участь у літературних конкурсах, предметному тижні, інсценуваннях уривків з літературних творів, відвідання музеїв, театрів, перегляд кіно уроки додаткового читання. Використання в життя набутих знань і умінь.

Кожен твір літератури несе в собі в першу чергу виховне навантаження, а вчитель як керівник процесу має правильно відредагувати сприйняття учнями тексту. Тому з огляду на вищесказане стає зрозумілим, чому учням пропонується більше завдань творчого характеру, які вимагають від дитини знаходження виходу зі складної ситуації. Майже на кожному уроці є проблемне питання, на яке потрібно кожному дати відповідь і діти вже звикли до того, що відповіді можуть бути різними, навіть протилежними.

Протягом свого стажу роботи, в мене виробилася певна схема поетапного сприйняття твору на уроках світової літератури. І на кожному уроці поетапно реалізується глобальна мета : виховувати чуйну, милосердну, духовно збагачену людину, яка володіє життєтворчими компетентностями. І таким чином можу сподіватися, що учні, вийшовши у великий світ зіткнувшись з проблемами будуть намагатися їх розв'язати, подолати, а якщо НІ - зуміти пережити іх з меншими втратами.

Отже, І етап. Автор, пишучи твір, розраховує на адекватне сприйняття ( аналіз) його читачем, тобто донести до читача свої думки, почуття, настрої, свій дух. Усе в літературно-художньому творі ( зображально-виражальні засоби, композиційні елементи) проектується не реципієнта (лат. recepito - сприйняття). Тому, для творчого, вдумливого сприйняття тексту логічно познайомити учнів з епохою, в якій жив автор, з історичними обставинами, за яких було написано твір, з життям митця, а головне з його ставленням до життя, людей, цікаві і значущі епізоди з життєвого шляху митця, навіть його кохання, сім'я, домашні тварини. По - різному сприймають діти епізоди з життя письменника або поета, де останні переживають життєві драми, нещасливе кохання, втрату близьких людей , діти, ніби переживають за митця, де -хто говорить "Я б так не зміг!", інші мовчки дивуються. Звісно на цьому етапі використовуються більш дослідницькі методи роботи, бо надовше запам'ятається та інформація, яку не учитель монотонно розповів, а та, на отримання якої учень витратив зусилля, час, можливо гроші. Тому серед домашніх завдань є постійні пошукові роботи, виконання презентацій і інформативних карток самими учнями. Старшокласники із задоволенням готували презентації до тем "Друга світова війна в літературі" (11 клас), "Творчість поетів "Серебряного века" (10 клас), "Антична література" (8 клас), тощо. Для молодших учнів використовується творча гра "Я вас здивую...", діти готують цікавий епізод з життя письменника, коротку інформацію щодо розвитку культури, техніки і науки в той час, історію написання твору. І, звісно, кожна пошукова робота щедро винагороджується вчителем у вигляді оцінки, а дітьми - здивованими, враженими очима. Дуже яскравою була ця гра у 5 - 6 х класах до теми "Культура і література Японії", "Творчість Марка Твена", "Міф і література", "Байка у світовій літературі", тощо.

II етапом роботи над твором є важкодосяжне фізичне сприйняття тексту, тобто читання. В часи домінуючого впливу на дітей телебачення, інтернету, комп'ютерних ігор, учні не знаходять у своєму розкладі часу не прочитання і осмислення творів художньої літератури. Це одна з головних проблем при вивченні літератури. Як же спрямувати зацікавленість учнів на книгу, як заохотити хлопця прочитати "Долю людини" Михайла Шолохова, замість годинного рятування космічних галактик від космопіратів у комп'ютері? Чесно скажу, я не знайшла "ліків" від небажання читати, можливо як і багато літературознавців. Хоча можу поділитися кількома нехитрими методами досягнення читання твору учнями. По-перше на деяких учнів діють слова "треба", "обов'язковий програмний матеріал", вони читають , або перечитують твір двічі: вперше на канікулах ( завжди пропоную учням список літератури на майбутній навчальний рік) вдруге безпосередньо під час вивчення твору у класі. Саме на цих "розумників" і спираюся: можна просто побесідувати з ними при всьому класі про цікаві епізоди з тексту ( звісно без переказу подробиць), згадати кумедні і трагічні історії з життя персонажів - наступного уроку дивишся, а кількість "розумників" (тих, хто прочитав твір) збільшилася. Можна на перших уроках роботи з текстом проінсценувати кілька епізодів, або , якщо є , показати відеофрагменти твору, і через урок до "розумників" приєднується більшість класу.

Тривога з приводу дитячого читання зрозуміло кожному вчителеві. Бо кожен з нею зіштовхнувся у своїй повсякденній роботі.

Нинішні діти значно відрізняються від попередніх поколінь. Вони більш соціально спрямовані, більш проінформовані, прагматичні. Щоб такі учні любили літературу, потрібно не відштовхнути, а зацікавити нею. Читання має бути не примусом, а насолодою.

Тому і планую позаурочний час, щоб розширити коло дитячого читання. Не можна сказати, що в учнів взагалі немає інтересу до літератури. Вони читають, але те, що подобається у їхньому віці. Зазвичай, це позапрограмові твори, світові бестселери.

Щоб не втратити школяра - читача, вдаюсь до компромісу: читаємо і їх, як програмові. Читаємо ці твори разом з учнями, обговорюємо, якщо є можливість порівнюємо їх з кіно версіями, намагаємося зрозуміти, чому саме вони для нас цікаві.

Щоб зацікавити учнів твором, яскравіше і якісніше уявити, те, що описується у творі, дуже часто використовую на уроках уривки з відеофільмів, мультфільмів на цей твір. Звісно, що спочатку я переконую учнів у доцільності прочитання першотвору, а тоді вже перегляду фільму за його сюжетом. У результаті виникають цілі дискусії, учні порівнюють мистецтво слова і кінематографію, знаходять плюси і мінуси, відмінності чи, навпаки, точність бачення режисером певних епізодів. А нам ще пощастило у тому, що в нашому місті є театр, де також ставлять програмні твори, от учні і удосконалюють свої навички критично мислити, компаративні аналітичні навички, розвивають свій кругозір. Ми, наприклад вдало опрацювали за схемою аналіз літературного твору - перегляд уривків з фільму - перегляд театральної вистави за такими темами: В.Шекспір "Ромео і Джульєтта", М. Гоголь "Тарас Бульба", Вергілій "Енеїда", М. Булгаков "Майстер і Маргарита".

Таким чином твір за твором наді діти осягають світову культуру. Схематично етапи сприйняття і методи роботи з твором можна зобразити так, зауважу , що твір може бути і прозовим і віршованим.

МЕТОДИ :

гра "Вперед у минуле";

гра "Екскурсійне бюро";

інтерв'ю у письменника;

гра "А я дізнався, що...";

вікторина на краще знання автора, літературної доби;

метод "Інформаційна скринька";

відеомандри;

завдання "Допиши потрібні дати або факти"

лист до письменника;

доповідь,

читання з попереднім завданням (виписувати цитати до певного персонажа, знаходити певні зображальні засоби); Вчитель розповідає учням початок твору, можливо зав'язку, а учні заохочені цікавою розповіддю і бажанням дізнатися кінець історії дочитують самі;

попередній , уривчастий перегляд відеоверсії твору з метою заохочення до читання;

за можливістю перегляд театралізованих вистав;

бесіда з учнями, які прочитали твір, або презентація твору цими учнями.

бесіди "А якби я вчинив на місті героя?"

дискусії, диспути, уроки - суди;

творчі роботи, відповіді на проблемні питання.

лист до героя;

завдання "Зміни трагічну долю героя, перепиши кінцівку твору";

написання власних творів з такої ж теми;

порівняння літературного твору з відео версією, або театральною постановкою.

Дуже дієвим є вид роботи, коли учні самі складають вікторини, літературні диктанти, проводять опитування на знання тексту, складають кросворди (ці завдання репродуктивного характеру, тому їх пропоную задавати учням з середнім рівнем знань), для цього учневі необхідно прочитати хоча б скорочений варіант твору. А стимули незмінні: оцінки, усна похвала, накопичення заохочувальних балів під час теми, навіть автоматичне звільнення від написання тематичного опитування. Не буду приховувати, є такі учні, що і до кінця теми не беруть у руки книгу, але приємно чути що вони щось винесли з уроків і хоч мають певне уявлення про того чи іншого письменника, про ту чи іншу книгу (часто пропоную їм на уроці прочитати біографічні дані про письменника або епізод з тексту, а в кінці уроку розповісти чи заповнити кросворд, скласти тест), також маю надію, що колись, хтось із них все ж таки прочитає презентовану на уроках зарубіжної літератури книгу.

III етап. Сприймання літературного тексту - це поступово зворотній процес: сприймаючи твір, учень-читач відтворює (репродуктує) в своїй уяві процес його постання. Сприйняття є індивідуально-суб'єктивним, неповторним, варіативним ( кожен учень сприймає твір по-своєму), хоча не слід забувати про так зване інваріативне ядро ( фабула твору, предметний світ тощо). Тому читання, сприйняття твору завжди процес творчий, це конкретно-чуттєвий, естетичний, емоційний, суб'єктивний процес осягнення твору читачем. І головна функція учителя під час вивчення твору не спалахнути оті перші відчуття, думки щодо прочитаного, ні в якому разі не критикувати думку учня, навіть, якщо воно не збігається з думками більшості. Навпаки педагог має заохочувати до нестандартного мислення, творчого польоту думки, допомагати ненав'язливими, обережними питаннями самому учневі дійти до правильного, свідомого висновку. І лише такий висновок залишиться в пам'яті і відіб'ється у свідомості, моральності учня.

Слід сказати, що бувають проблеми у такій схемі роботи над текстом. За певний час роботи я уже можу виділити ті, на які найбільше звертаю увагу. Справа у тому, що характер впливу художнього твору на читача залежить від індивідуальних психологічних особливостей реципієнтів, епохи, національної культури, крізь призму якої здійснюється художнє сприйняття. Наприклад, в класах, в яких є діти-сироти, треба дуже обережно вести бесіду про щасливу родину, батьківську ласку, сімейний відпочинок. Також зараз дітьми дуже по-різному сприймається твір М. Короленка "Діти підземелля" , коли ця розповідь не про давноминулі часи, а про сьогодення ( є, навіть, діти із сімей зі скрутним матеріальним становищем). Майже в кожному літературному творі є "проблемні місця", про які учні задають "провокаційні запитання". Вчитель, готуючись до уроку повинен спрогнозувати такі питання, бути готовим до відповіді, а вже якщо не сподівався говорити на якусь тему, повернути учнів у позитивне вирішення питання, налаштувати дітей на краще.

Твір багатогранний у своєму впливі на аудиторію. Завдання інтерпретації традиційно бачиться в тому, щоб забезпечити постійний вплив твору згідно його абсолютної художньої цінності, незалежно від мінливості історичної ситуації і від історичної мінливості самого твору, його живої взаємодії з культурно історичним досвідом читачів різних епох. У сучасних Ромео інші погляди на дівчат, а деякі панянки не вбачають прекрасного у квітах , принесених юнаком, не розуміють віршів, написаних на їх честь. Сучасні естетичні дослідження показують, що "деформація" смислу і цінності твору від епохи до епохи - процес об'єктивний. Художній текст - замкнена структура, яка володіє смислонавантаженою і естетично цінною внутрішньою організацією, здатною до взаємодії з історично даним і змінним під впливом розвитку суспільства контекстом. Саме тому перед опрацюванням твору з учнями переглядаю його контекст під кутом сучасного сприйняття, звертаю більше уваги на те як подати учням прекрасне, естетичне, як це донести і досягати розуміння від них, що це дивовижно, чудово. Ненав'язливо, по - сучасному толерантно довожу до дітей оті відомі прописні істини. А кожен наш учень, по - своєму сприймає текст, події, що в ньому описані і виносить для себе потрібну життєву інформацію, а можливо, навіть вчиться жити за прикладами літературних героїв.

Схематично сприйняття тексту можна зобразити у вигляді піраміди або сонячного проміння, який розширюється, збільшує коло своєї функції і в кожному місці воно сприймається по-різному.

Я розумію, що кожен учень сприймає твір по-своєму, в силу свого світобачення, життєвого досвіду, вражень, навіть темпераменту і уявлень. Тому в нашій співпраці з учнями більше творчих завдань, "мозкових штурмів", "мікрофонів", самостійних виступів дітей. Я прагну до того, щоб кожен мав можливість висловитися, послухати думку іншого, потім зробити об'єктивний висновок, а головне показати учням, що учитель не виключення. Мушу зізнатися, що є такі моменти на уроці, коли я теж змінюю свою думку і мені не соромно признатися в цьому учням, бо я теж навчаюсь і іноді у них.

Таким чином у дітей з'являється розуміння, що кожен з нас - особистість, що має право на повагу і власні думки. Після опрацювання кожного тексту в мене з'являються учні, які по-іншому дивляться на світ. Не повірте, але після опрацювання трагедії "Ромео і Джульетта" припинилися "дитячі смішки" на адресу хлопців, що уважно ставляться до дівчат. На уроках вивчення роману Мігеля Сервантеса "Дон Кіхот" неодноразово піднімалося питання про гуманність і милосердя, про мрії і віру. Намагаюся кожен текст "проектувати" на сучасність, на життя учнів їх свідомість. Показники знань моїх учнів не вражають перевагою "вищих" балів, тому що оцінювати роботу учня я повинна за комплекс знань ( теорія літератури, знання тексту), умінь ( аналіз тексту, робити висновки і т.д.) і навичок, не за життєві компетентності, зміни у світобаченні, та я впевнена: більшість моїх учнів стануть справжніми, повноцінними, гідними людьми, очікуваним поколінням українців. Саме в такій роботі я вбачаю можливість подолання моральної кризи в суспільстві.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 6 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 7 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 8 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 9 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освіта в цілому

# data[].attributes.attachment_link.title
Формування життєвих компетенцій учнів на уроках зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Категорія: Освіта в цілому * Зарубіжна література * . Формування життєвих компетенцій учнів на уроках зарубіжної літератури Автор: заступник директора з виховної роботи, вчитель зарубіжної літератури Хайруліна Олеся Сергіївна Перед школою сьогодні стоїть серйозна задача виховати особистість, здатну до самоосвіти, розвитку, якій властиві якості громадянина, гідного члена правового суспільства.

# data[].attributes.headline
Життєві компетентності

# data[].attributes.subject
Життєві компетентності

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Урок UA * Освітній портал

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Автор: заступник директора з виховної роботи, вчитель зарубіжної літератури Хайруліна Олеся Сергіївна

Перед школою сьогодні стоїть серйозна задача виховати особистість, здатну до самоосвіти, розвитку, якій властиві якості громадянина, гідного члена правового суспільства. Тому важливим і актуальним у роботі навчальних закладів, кожного учителя України є формування життєвих компетентностей учнів. Основна мета школи № 109 - виховати особистість, яка володіє сукупністю компетентностей комунікативною, інформативною, пізнавальною, соціальною, продуктивною, полікультурною, саморозвитку, які виступають як міра здатності людини до діяльності. Основний принцип в здійсненні виховної мети нашої школи - громадянська спрямованість, яка дуже важлива в щоденному житті. Тому і вважаю за доцільне формувати, виховувати і вдосконалювати життєві компетенції учнів і на уроках зарубіжної літератури.

Немає межі, коли учитель на уроці формує одну компетенцію, а коли - іншу, це робота кропітка, можна сказати комплексна і довготривала. Головне, що ми можемо і не побачити результату одразу, або навіть через рік. Я готова чекати кілька років, аби мої учні навчилися самостійно і згідно до вимог суспільстві і часу будувати своє життя. Але , все ж таки, спробую схематично відобразити виховання життєвих компетентностей на уроках світової літератури у вигляді таблиці:

Пізнавальна

Підготовка презентації, повідомлення, "Інтерв'ю у письменника", гра "А я дізнався, що...", гра "Екскурсійне бюро"

Комунікативна

Майже кожен вид діяльності на уроках формує комунікативну компетенцію учнів, але найбільше: бесіди "А якби я вчинив на місті героя?, дискусії, диспути, уроки - суди, творчі роботи, відповіді на проблемні питання.

Інформативна

Самостійна робота з книгою, пошук інформації в бібліотеці, робота з каталогом, випуск літературних газет, флаерів, постерів.

Полікультурна

Гра - мандрівка по країнах видатних поетів і письменників, відвідування музеїв, театрів, театру опери і балету.

Самоосвіти і саморозвитку

Творчі завдання, пошук цікавої інформації, відповіді на проблемні питання. Самостійні роботи з текстами, критичним матеріалом. Різнорівневі завдання для роботи в групах.

Соціальна

Різна інтерпретація творів, розуміння твору з огляду на соціальний стан життя сучасників, обговорення, толерантне ставлення до співбесідника. Диспути, дискусії, гра "Дай реальну пораду герою...", "Зміни трагічну долю героя..."

Продуктивна

Участь у літературних конкурсах, предметному тижні, інсценуваннях уривків з літературних творів, відвідання музеїв, театрів, перегляд кіно уроки додаткового читання. Використання в життя набутих знань і умінь.

Кожен твір літератури несе в собі в першу чергу виховне навантаження, а вчитель як керівник процесу має правильно відредагувати сприйняття учнями тексту. Тому з огляду на вищесказане стає зрозумілим, чому учням пропонується більше завдань творчого характеру, які вимагають від дитини знаходження виходу зі складної ситуації. Майже на кожному уроці є проблемне питання, на яке потрібно кожному дати відповідь і діти вже звикли до того, що відповіді можуть бути різними, навіть протилежними.

Протягом свого стажу роботи, в мене виробилася певна схема поетапного сприйняття твору на уроках світової літератури. І на кожному уроці поетапно реалізується глобальна мета : виховувати чуйну, милосердну, духовно збагачену людину, яка володіє життєтворчими компетентностями. І таким чином можу сподіватися, що учні, вийшовши у великий світ зіткнувшись з проблемами будуть намагатися їх розв'язати, подолати, а якщо НІ - зуміти пережити іх з меншими втратами.

Отже, І етап. Автор, пишучи твір, розраховує на адекватне сприйняття ( аналіз) його читачем, тобто донести до читача свої думки, почуття, настрої, свій дух. Усе в літературно-художньому творі ( зображально-виражальні засоби, композиційні елементи) проектується не реципієнта (лат. recepito - сприйняття). Тому, для творчого, вдумливого сприйняття тексту логічно познайомити учнів з епохою, в якій жив автор, з історичними обставинами, за яких було написано твір, з життям митця, а головне з його ставленням до життя, людей, цікаві і значущі епізоди з життєвого шляху митця, навіть його кохання, сім'я, домашні тварини. По - різному сприймають діти епізоди з життя письменника або поета, де останні переживають життєві драми, нещасливе кохання, втрату близьких людей , діти, ніби переживають за митця, де -хто говорить "Я б так не зміг!", інші мовчки дивуються. Звісно на цьому етапі використовуються більш дослідницькі методи роботи, бо надовше запам'ятається та інформація, яку не учитель монотонно розповів, а та, на отримання якої учень витратив зусилля, час, можливо гроші. Тому серед домашніх завдань є постійні пошукові роботи, виконання презентацій і інформативних карток самими учнями. Старшокласники із задоволенням готували презентації до тем "Друга світова війна в літературі" (11 клас), "Творчість поетів "Серебряного века" (10 клас), "Антична література" (8 клас), тощо. Для молодших учнів використовується творча гра "Я вас здивую...", діти готують цікавий епізод з життя письменника, коротку інформацію щодо розвитку культури, техніки і науки в той час, історію написання твору. І, звісно, кожна пошукова робота щедро винагороджується вчителем у вигляді оцінки, а дітьми - здивованими, враженими очима. Дуже яскравою була ця гра у 5 - 6 х класах до теми "Культура і література Японії", "Творчість Марка Твена", "Міф і література", "Байка у світовій літературі", тощо.

II етапом роботи над твором є важкодосяжне фізичне сприйняття тексту, тобто читання. В часи домінуючого впливу на дітей телебачення, інтернету, комп'ютерних ігор, учні не знаходять у своєму розкладі часу не прочитання і осмислення творів художньої літератури. Це одна з головних проблем при вивченні літератури. Як же спрямувати зацікавленість учнів на книгу, як заохотити хлопця прочитати "Долю людини" Михайла Шолохова, замість годинного рятування космічних галактик від космопіратів у комп'ютері? Чесно скажу, я не знайшла "ліків" від небажання читати, можливо як і багато літературознавців. Хоча можу поділитися кількома нехитрими методами досягнення читання твору учнями. По-перше на деяких учнів діють слова "треба", "обов'язковий програмний матеріал", вони читають , або перечитують твір двічі: вперше на канікулах ( завжди пропоную учням список літератури на майбутній навчальний рік) вдруге безпосередньо під час вивчення твору у класі. Саме на цих "розумників" і спираюся: можна просто побесідувати з ними при всьому класі про цікаві епізоди з тексту ( звісно без переказу подробиць), згадати кумедні і трагічні історії з життя персонажів - наступного уроку дивишся, а кількість "розумників" (тих, хто прочитав твір) збільшилася. Можна на перших уроках роботи з текстом проінсценувати кілька епізодів, або , якщо є , показати відеофрагменти твору, і через урок до "розумників" приєднується більшість класу.

Тривога з приводу дитячого читання зрозуміло кожному вчителеві. Бо кожен з нею зіштовхнувся у своїй повсякденній роботі.

Нинішні діти значно відрізняються від попередніх поколінь. Вони більш соціально спрямовані, більш проінформовані, прагматичні. Щоб такі учні любили літературу, потрібно не відштовхнути, а зацікавити нею. Читання має бути не примусом, а насолодою.

Тому і планую позаурочний час, щоб розширити коло дитячого читання. Не можна сказати, що в учнів взагалі немає інтересу до літератури. Вони читають, але те, що подобається у їхньому віці. Зазвичай, це позапрограмові твори, світові бестселери.

Щоб не втратити школяра - читача, вдаюсь до компромісу: читаємо і їх, як програмові. Читаємо ці твори разом з учнями, обговорюємо, якщо є можливість порівнюємо їх з кіно версіями, намагаємося зрозуміти, чому саме вони для нас цікаві.

Щоб зацікавити учнів твором, яскравіше і якісніше уявити, те, що описується у творі, дуже часто використовую на уроках уривки з відеофільмів, мультфільмів на цей твір. Звісно, що спочатку я переконую учнів у доцільності прочитання першотвору, а тоді вже перегляду фільму за його сюжетом. У результаті виникають цілі дискусії, учні порівнюють мистецтво слова і кінематографію, знаходять плюси і мінуси, відмінності чи, навпаки, точність бачення режисером певних епізодів. А нам ще пощастило у тому, що в нашому місті є театр, де також ставлять програмні твори, от учні і удосконалюють свої навички критично мислити, компаративні аналітичні навички, розвивають свій кругозір. Ми, наприклад вдало опрацювали за схемою аналіз літературного твору - перегляд уривків з фільму - перегляд театральної вистави за такими темами: В.Шекспір "Ромео і Джульєтта", М. Гоголь "Тарас Бульба", Вергілій "Енеїда", М. Булгаков "Майстер і Маргарита".

Таким чином твір за твором наді діти осягають світову культуру. Схематично етапи сприйняття і методи роботи з твором можна зобразити так, зауважу , що твір може бути і прозовим і віршованим.

МЕТОДИ :

гра "Вперед у минуле";

гра "Екскурсійне бюро";

інтерв'ю у письменника;

гра "А я дізнався, що...";

вікторина на краще знання автора, літературної доби;

метод "Інформаційна скринька";

відеомандри;

завдання "Допиши потрібні дати або факти"

лист до письменника;

доповідь,

читання з попереднім завданням (виписувати цитати до певного персонажа, знаходити певні зображальні засоби); Вчитель розповідає учням початок твору, можливо зав'язку, а учні заохочені цікавою розповіддю і бажанням дізнатися кінець історії дочитують самі;

попередній , уривчастий перегляд відеоверсії твору з метою заохочення до читання;

за можливістю перегляд театралізованих вистав;

бесіда з учнями, які прочитали твір, або презентація твору цими учнями.

бесіди "А якби я вчинив на місті героя?"

дискусії, диспути, уроки - суди;

творчі роботи, відповіді на проблемні питання.

лист до героя;

завдання "Зміни трагічну долю героя, перепиши кінцівку твору";

написання власних творів з такої ж теми;

порівняння літературного твору з відео версією, або театральною постановкою.

Дуже дієвим є вид роботи, коли учні самі складають вікторини, літературні диктанти, проводять опитування на знання тексту, складають кросворди (ці завдання репродуктивного характеру, тому їх пропоную задавати учням з середнім рівнем знань), для цього учневі необхідно прочитати хоча б скорочений варіант твору. А стимули незмінні: оцінки, усна похвала, накопичення заохочувальних балів під час теми, навіть автоматичне звільнення від написання тематичного опитування. Не буду приховувати, є такі учні, що і до кінця теми не беруть у руки книгу, але приємно чути що вони щось винесли з уроків і хоч мають певне уявлення про того чи іншого письменника, про ту чи іншу книгу (часто пропоную їм на уроці прочитати біографічні дані про письменника або епізод з тексту, а в кінці уроку розповісти чи заповнити кросворд, скласти тест), також маю надію, що колись, хтось із них все ж таки прочитає презентовану на уроках зарубіжної літератури книгу.

III етап. Сприймання літературного тексту - це поступово зворотній процес: сприймаючи твір, учень-читач відтворює (репродуктує) в своїй уяві процес його постання. Сприйняття є індивідуально-суб'єктивним, неповторним, варіативним ( кожен учень сприймає твір по-своєму), хоча не слід забувати про так зване інваріативне ядро ( фабула твору, предметний світ тощо). Тому читання, сприйняття твору завжди процес творчий, це конкретно-чуттєвий, естетичний, емоційний, суб'єктивний процес осягнення твору читачем. І головна функція учителя під час вивчення твору не спалахнути оті перші відчуття, думки щодо прочитаного, ні в якому разі не критикувати думку учня, навіть, якщо воно не збігається з думками більшості. Навпаки педагог має заохочувати до нестандартного мислення, творчого польоту думки, допомагати ненав'язливими, обережними питаннями самому учневі дійти до правильного, свідомого висновку. І лише такий висновок залишиться в пам'яті і відіб'ється у свідомості, моральності учня.

Слід сказати, що бувають проблеми у такій схемі роботи над текстом. За певний час роботи я уже можу виділити ті, на які найбільше звертаю увагу. Справа у тому, що характер впливу художнього твору на читача залежить від індивідуальних психологічних особливостей реципієнтів, епохи, національної культури, крізь призму якої здійснюється художнє сприйняття. Наприклад, в класах, в яких є діти-сироти, треба дуже обережно вести бесіду про щасливу родину, батьківську ласку, сімейний відпочинок. Також зараз дітьми дуже по-різному сприймається твір М. Короленка "Діти підземелля" , коли ця розповідь не про давноминулі часи, а про сьогодення ( є, навіть, діти із сімей зі скрутним матеріальним становищем). Майже в кожному літературному творі є "проблемні місця", про які учні задають "провокаційні запитання". Вчитель, готуючись до уроку повинен спрогнозувати такі питання, бути готовим до відповіді, а вже якщо не сподівався говорити на якусь тему, повернути учнів у позитивне вирішення питання, налаштувати дітей на краще.

Твір багатогранний у своєму впливі на аудиторію. Завдання інтерпретації традиційно бачиться в тому, щоб забезпечити постійний вплив твору згідно його абсолютної художньої цінності, незалежно від мінливості історичної ситуації і від історичної мінливості самого твору, його живої взаємодії з культурно історичним досвідом читачів різних епох. У сучасних Ромео інші погляди на дівчат, а деякі панянки не вбачають прекрасного у квітах , принесених юнаком, не розуміють віршів, написаних на їх честь. Сучасні естетичні дослідження показують, що "деформація" смислу і цінності твору від епохи до епохи - процес об'єктивний. Художній текст - замкнена структура, яка володіє смислонавантаженою і естетично цінною внутрішньою організацією, здатною до взаємодії з історично даним і змінним під впливом розвитку суспільства контекстом. Саме тому перед опрацюванням твору з учнями переглядаю його контекст під кутом сучасного сприйняття, звертаю більше уваги на те як подати учням прекрасне, естетичне, як це донести і досягати розуміння від них, що це дивовижно, чудово. Ненав'язливо, по - сучасному толерантно довожу до дітей оті відомі прописні істини. А кожен наш учень, по - своєму сприймає текст, події, що в ньому описані і виносить для себе потрібну життєву інформацію, а можливо, навіть вчиться жити за прикладами літературних героїв.

Схематично сприйняття тексту можна зобразити у вигляді піраміди або сонячного проміння, який розширюється, збільшує коло своєї функції і в кожному місці воно сприймається по-різному.

Я розумію, що кожен учень сприймає твір по-своєму, в силу свого світобачення, життєвого досвіду, вражень, навіть темпераменту і уявлень. Тому в нашій співпраці з учнями більше творчих завдань, "мозкових штурмів", "мікрофонів", самостійних виступів дітей. Я прагну до того, щоб кожен мав можливість висловитися, послухати думку іншого, потім зробити об'єктивний висновок, а головне показати учням, що учитель не виключення. Мушу зізнатися, що є такі моменти на уроці, коли я теж змінюю свою думку і мені не соромно признатися в цьому учням, бо я теж навчаюсь і іноді у них.

Таким чином у дітей з'являється розуміння, що кожен з нас - особистість, що має право на повагу і власні думки. Після опрацювання кожного тексту в мене з'являються учні, які по-іншому дивляться на світ. Не повірте, але після опрацювання трагедії "Ромео і Джульетта" припинилися "дитячі смішки" на адресу хлопців, що уважно ставляться до дівчат. На уроках вивчення роману Мігеля Сервантеса "Дон Кіхот" неодноразово піднімалося питання про гуманність і милосердя, про мрії і віру. Намагаюся кожен текст "проектувати" на сучасність, на життя учнів їх свідомість. Показники знань моїх учнів не вражають перевагою "вищих" балів, тому що оцінювати роботу учня я повинна за комплекс знань ( теорія літератури, знання тексту), умінь ( аналіз тексту, робити висновки і т.д.) і навичок, не за життєві компетентності, зміни у світобаченні, та я впевнена: більшість моїх учнів стануть справжніми, повноцінними, гідними людьми, очікуваним поколінням українців. Саме в такій роботі я вбачаю можливість подолання моральної кризи в суспільстві.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 6 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 7 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 8 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конспекти уроків з зарубіжної літератури 9 клас

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освіта в цілому

# data[].attributes.attachment_link.title
Формування життєвих компетенцій учнів на уроках зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.description
Категорія: Освіта в цілому * Зарубіжна література * . Формування життєвих компетенцій учнів на уроках зарубіжної літератури Автор: заступник директора з виховної роботи, вчитель зарубіжної літератури Хайруліна Олеся Сергіївна Перед школою сьогодні стоїть серйозна задача виховати особистість, здатну до самоосвіти, розвитку, якій властиві якості громадянина, гідного члена правового суспільства.

# data[].attributes.headline
Урок зарубіжної літератури

# data[].attributes.subject
Урок зарубіжної літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок зару.літ  життєві компетен

# data[].attributes.headline
       Вчитель початкових класів Маркович Л.С. Виховна година "Скажемо булінгу НІ"

# data[].attributes.subject
       Вчитель початкових класів Маркович Л.С. Виховна година "Скажемо булінгу НІ"

# data[].attributes.body
Такі заходи сприяють формуванню життєвих навичок .

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховний захід Булінгу НІ

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.body
Партнерство з центром позашкільної освіти. Креативна майстерня.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С. 

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С. 

# data[].attributes.body
Цікаве і насичене шкільне життя.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.body
На уроках образотворчого мистецтва діти через малюнки показують своє ставлення до навколишньої дійсності.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.headline
Маркович Л.С.

# data[].attributes.subject
Маркович Л.С.

# data[].attributes.body
Щоденні ранкові зустрічі створюють у класі хороший настрій, навчають дітей взаємної поваги й позитивного ставлення одне до одного, формують цілісний колектив.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ранкові зустрічі дистанційне н-ня

# data[].attributes.headline
Попович В.Й.  Міфологія та релігія Стародавньої Греції. Всесвітня історія. 6 клас 

# data[].attributes.subject
Попович В.Й.  Міфологія та релігія Стародавньої Греції. Всесвітня історія. 6 клас 

# data[].attributes.body
Родзинки уроку: використання технології критичного мислення(вправа "Шість капелюхів"), технології інтерактивного (кооперативного) навчання (робота в групах), карта самооцінювання роботи учнів на уроці. Обрані методи і прийоми навчальної діяльності спрямовані на розвиток таких життєвих навичок як критичне мислення, самооцінка та самоконтроль, ефективне спілкуваня та емпатія.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Попович

# data[].attributes.attachment_link.title
_Міфологія та релігія стародавньої Греції 6 клас.pptx

# data[].attributes.body
Професійний консерватизм. Треба перелаштовуватися, бо виховання дитини, формування життєвих навичок( здорового способу життя, безпеки, соціалізації, інше ) в сьогоднішніх умовах має бути пріоритетним завданням закладу освіти вцілому і кожного педагога, зокрема.

# data[].attributes.headline
Попович В.Й. Як подолати шлях від конфлікту до порозуміння.  Громадянська освіта. 10 клас.

# data[].attributes.subject
Попович В.Й. Як подолати шлях від конфлікту до порозуміння.  Громадянська освіта. 10 клас.

# data[].attributes.body
Родзинки уроку: технології інтерактивного (кооперативного навчання), анкетування для учнів "Чи конфліктна ви особистість".  Урок спрямований на формування навичок ефективного спілкування та самооцінки.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Попович

# data[].attributes.attachment_link.title
ГО 10 кл. Подолання конфлікту.pptx

# data[].attributes.headline
Климчук О.П. Грайтеся і навчайтеся разом з дитиною. Практичне заняття з елементами тренінгу для батьків учня з ООП

# data[].attributes.subject
Климчук О.П. Грайтеся і навчайтеся разом з дитиною. Практичне заняття з елементами тренінгу для батьків учня з ООП

# data[].attributes.body
Мета заняття: налагоджувати партнерські відносини з батьками; мотивувати батьків до виконання домашніх завдань разом з дитиною, спрямованих на подолання у неї вад мовлення; розвивати у батьків почуття відповідальності за успіхи дитини з ООП, через формування сімейних традицій підтримувати позитивний мікроклімат у багатодітній родині; поглиблювати співпрацю педагогів і сім'ї учня

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Попович

# data[].attributes.attachment_link.title
Розробка Климчук О.П..docx

# data[].attributes.headline
Скарвінко І.В. Дії з десятковими дробами. 5 клас

# data[].attributes.subject
Скарвінко І.В. Дії з десятковими дробами. 5 клас

# data[].attributes.body
Урок присвячений здоровому харчуванню.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інна Скарвінко

# data[].attributes.attachment_link.title
УРОК СЕМІНАР.pptx

# data[].attributes.headline
Скарвінко І.В. Свято до дня сім'ї.

# data[].attributes.subject
Скарвінко І.В. Свято до дня сім'ї.

# data[].attributes.body
В конкурсах брали участь діти і батьки. У такій співпраці ближче познайомились.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інна Скарвінко

# data[].attributes.attachment_link.title
СВЯТО В ЛІСІ.docx

# data[].attributes.headline
М. В. Радченко                                                Майстер-клас  «РАНКОВА ЗУСТРІЧ - ВАЖЛИВИЙ ЕЛЕМЕНТ СТВОРЕННЯ ПОЗИТИВНОГО НАСТРОЮ УЧНІВ НА ВЕСЬ ДЕНЬ»                                                                                                                                                           

# data[].attributes.subject
М. В. Радченко                                                Майстер-клас  «РАНКОВА ЗУСТРІЧ - ВАЖЛИВИЙ ЕЛЕМЕНТ СТВОРЕННЯ ПОЗИТИВНОГО НАСТРОЮ УЧНІВ НА ВЕСЬ ДЕНЬ»                                                                                                                                                           

# data[].attributes.body
Ранкова зустріч - це запланована структурована зустріч, яка займає важливе місце в повсякденному розкладі діяльності класу, де панує атмосфера піклування та відповідальності.
Основне  завдання ранкових зустрічей - створити позитивну атмосферу в учнівському колективі на весь навчальний день у школі.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Маргарита Радченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Ранкові зустрічі. Майстер-клас.pptx

# data[].attributes.headline
М. В. Радченко                                                  МЕТОДИ КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ НА УРОКАХ ЧИТАННЯ                                                                                                    

# data[].attributes.subject
М. В. Радченко                                                  МЕТОДИ КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ НА УРОКАХ ЧИТАННЯ                                                                                                    

# data[].attributes.body
Розвиток критичного мислення — це дуже важливий аспект не лише у навчанні, а і в повсякденному житті, де герої є реальними, а їхні вчинки - це вчинки і дорослих, і дітей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Методи критичного мислення на уроках читання

# data[].attributes.headline
М. В. Радченко                                          ОРГАНІЗАЦІЯ БЕЗПЕЧНОГО ЗДОРОВОГО ОСВІТНЬОГО СЕРЕДОВИЩА                              

# data[].attributes.subject
М. В. Радченко                                          ОРГАНІЗАЦІЯ БЕЗПЕЧНОГО ЗДОРОВОГО ОСВІТНЬОГО СЕРЕДОВИЩА                              

# data[].attributes.body
Жоден лікар не зробить для людини те, що вона може зробити для себе сама - забезпечити оптимальні умови для формування та збереження власного здоров'я, а справа педагога - зародити та виплекати в дитині прагнення до цього.

Під час роботи  з учнями на уроках ефективно використовую вправи  з гімнастичними палицями , вправи на гімнастичних  килимках, горіхотерапію, вправи із "мішечками здоров'я".

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація безпечного здорового освітнього середовища

# data[].attributes.headline
М. В. Радченко  УКРАЇНА - ЦЕ МИ!!!

# data[].attributes.subject
М. В. Радченко  УКРАЇНА - ЦЕ МИ!!!

# data[].attributes.body
Виховання любові до своєї країни я поєдную з поданням дітям знань про державу, про національну символіку, про українські звичаї і традиції, народні обряди.
Вишиванка-символ українського народу!                    Вишита сорочка - це щось святе, духовне, сокровенне.

# data[].attributes.headline
Вплив попереднього досвіду .А також стериотип : школа - храм науки - який відводить нас від запитів сучасних здобувачів освіти.

# data[].attributes.subject
Вплив попереднього досвіду .А також стериотип : школа - храм науки - який відводить нас від запитів сучасних здобувачів освіти.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавництво Навчальна книга — Богдан

# data[].attributes.attachment_link.title
Вебінар: НУШ. Українська мова, 5 клас: як навчати компетентнісно?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Проєкт Якість_освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Заняття 5. Формування ключових компетентностей учнів 5 класів у шкільному курсі літератури

# data[].attributes.headline
«НУШ у базовій школі: сучасний урок математики у 5-ому класі відповідно до нової модельної програми".

# data[].attributes.subject
«НУШ у базовій школі: сучасний урок математики у 5-ому класі відповідно до нової модельної програми".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавництво Генеза

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика. 5 клас

# data[].attributes.headline
Ващук О.М., Дембіцька М.І. ІНКЛЮЗІЯ В ОСВІТНЬОМУ СЕРЕДОВИЩІ

# data[].attributes.subject
Ващук О.М., Дембіцька М.І. ІНКЛЮЗІЯ В ОСВІТНЬОМУ СЕРЕДОВИЩІ

# data[].attributes.headline
«НУШ у базовій школі: сучасний урок математики у 5-ому класі відповідно до нової модельної програми".

# data[].attributes.subject
«НУШ у базовій школі: сучасний урок математики у 5-ому класі відповідно до нової модельної програми".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавництво Генеза

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика. 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Казка про наголос

# data[].attributes.headline
Задачі практичного та прикладного змісту. Для учнів 6-х класів.

# data[].attributes.subject
Задачі практичного та прикладного змісту. Для учнів 6-х класів.

# data[].attributes.body
Сучасний етап розвитку освіти України характеризується спрямованістю на побудову особистісно-орієнтованої системи математичної підготовки учнів, упровадженням інноваційних підходів до навчання. Модернізація національної української школи потребує підвищення активності та самостійності учнів, формування в них умінь опрацьовувати та плідно використовувати освітню інформацію в життєвих ситуаціях. Упродовж вивчення шкільного курсу математики неможливо обійтись без задач прикладного та практичного змісту. Систематичне використання прикладних та практичних задач спрямоване на формування у школярів системи знань, умінь і навичок, робота з ними розвиває вміння осмислювати зміст понять та застосовувати здобуті знання на практиці, аналізувати результати, робити відповідні узагальнення, порівняння, висновки, розширює кругозір учнів. Крім того такі задачі весь час ставить перед нами життя.

# data[].attributes.attachment_link.title
задачі прикладного змісту

# data[].attributes.headline
Дембіцька З. С. Дорощук А. М. Україна – територія Гідності і Свободи!

# data[].attributes.subject
Дембіцька З. С. Дорощук А. М. Україна – територія Гідності і Свободи!

# data[].attributes.body
Мета: вшанувати патріотизм і мужність громадян, які восени 2004 року та у листопаді 2013 року-лютому 2014 року постали на захист демократичних цінностей, прав і свобод людини і громадянина, національних інтересів України та її європейського вибору,  прищеплювати любов до Батьківщини, зберегти та донести до учнів об’єктивну інформацію про доленосні події в Україні початку ХХІ століття,  розвивати бажання стати гідними громадянами України.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Миколаївна Дорощук

# data[].attributes.headline
Люшук Н.А., Скарвінко І.В.

# data[].attributes.subject
Люшук Н.А., Скарвінко І.В.

# data[].attributes.body
Інтегрований урок з математики та природознавства. 5 клас.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інна Скарвінко

# data[].attributes.attachment_link.title
бінарний урок.docx

# data[].attributes.headline
Люшук Н.А. Урок природознавства 5 клас.

# data[].attributes.subject
Люшук Н.А. Урок природознавства 5 клас.

# data[].attributes.body
«Подорож природою»

Пізнавальний урок-гра

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інна Скарвінко

# data[].attributes.attachment_link.title
гра Подорож природою.docx

# data[].attributes.headline
Люшук Н.А.  Лінійка-попередження «СНІДу – ні!»

# data[].attributes.subject
Люшук Н.А.  Лінійка-попередження «СНІДу – ні!»

# data[].attributes.body
«Хто попереджений, той захищений», - саме так говорить французьке прислів’я.

# data[].attributes.attachment_link.title
лінійка сніду-ні

# data[].attributes.headline
ЛЮШУК Н. А., МИРОНЮК О. В., СКАРВІНКО І. В. Інтегрований урок географії 8 клас

# data[].attributes.subject
ЛЮШУК Н. А., МИРОНЮК О. В., СКАРВІНКО І. В. Інтегрований урок географії 8 клас

# data[].attributes.body
Навчання життєвих навичок є необхідним елементом високоякісної освіти. Учням потрібно набути психосоціальних умінь: критично і творчо мислити, адекватно сприймати себе й оточення, ухвалювати виважені рішення, будувати конструктивні міжособистісні стосунки, працювати в команді, демонструвати здатність бути лідером, зацікавлювати і створювати мотивації для інших, розв'язувати проблеми та керувати стресами.

# data[].attributes.attachment_link.title
формуання життєвих навичок

# data[].attributes.headline
Дуже корисний онлайн-курс для педагогів "Вчимося жити разом!"

# data[].attributes.subject
Дуже корисний онлайн-курс для педагогів "Вчимося жити разом!"

# data[].attributes.body
Онлайн-курс розроблено громадською організацією «Здоров’я через освіту» за участю представників Інститутів післядипломної педагогічної освіти (ІППО) з 24 областей України та м. Києва, у партнерстві з МОН України і Представництвом Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ). Керівники творчої групи - Тетяна Воронцова і Володимир Пономаренко.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Отримання сертифікату про підвищення кваліфікації за цим курсом відповідно до вимог Постанов КМУ України Для кого цей курс? Обсяг онлайн-курсу Авторський колектив Особливості підготовка педагогів з методики викладання курсу "Вчимося жити разом" Що ви отримуєте у разі проходження онлайн-курсу? Формати навчання за курсом Зміст онлайн-курсу Як користуватися форумом Отримання сертифікату про підвищення кваліфікації за цим курсом відповідно до вимог Постанов КМУ України
Якщо бажаєте отримати за цим онлайн-курсом сертифікат про підвищення кваліфікації у повній відповідності до вимог Постанов Кабінету Міністрів України №800/1133 від 21 серпня і 27 грудня 2019 року - пройдіть цей курсі і перейдіть за посиланням

Якщо ви раніше вже пройшли цей онлайн-курс, ми зарахуємо їх при видачі відповідного сертифікату про підвищення кваліфікації на сайті

За вашим бажанням ви можете віднести їх у щорічне підтвердження підвищення кваліфікації за 2018-2020 роки або врахувати їх за 2021 рік.

Онлайн-курс з методики розвитку соціальних навичок у дітей і підлітків "Вчимося жити разом" призначено насамперед для вчителів загальноосвітніх навчальних закладів, які викладають предмет "Основи здоров'я" у 1-9 класах та/або проводять виховні години у 10-11 класах в рамках чинних стандартів для початкової, основної та старшої школи.

Починаючи з 2018/2019 навчального року, цей курс може використовуватися вчителями початкових класів для підвищення кваліфікації з методики розвитку соціальних навичок для освітніх галузей "Соціальна і здоров'язбережна" і "Громадянська та історична", які передбачені концепцією і проектом стандарту початкової освіти Нової української школи.

Он-лайн курс буде корисним для всіх бажаючих підвищити свій рівень компетентності з методики розвитку соціальних навичок у дітей і підлітків віком від 6 до 17 років.

30 академічних годин

Онлайн-курс розроблено громадською організацією "Здоров'я через освіту" за участю представників Інститутів післядипломної педагогічної освіти (ІППО) з 24 областей України та м. Києва, у партнерстві з МОН України і Представництвом Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ). Керівники творчої групи - Тетяна Воронцова і Володимир Пономаренко.

Підготовка вчителів до викладання курсу "Вчимося жити разом" у 1-9-х класах здійснюватиметься інститутами післядипломної педагогічної освіти (ІППО) в рамках підготовки вчителів з предмета "Основи здоров'я" та в рамках курсів з виховної роботи для викладання у10( 11) класах.

Починаючи з 1 грудня 2017 року, ІППО рекомендується здійснювати підготовку вчителів за двокомпонентною моделлю, складовими якої є дистанційне та очне навчання.

Дистанційна підготовка здійснюється самостійно шляхом проходження онлайн-курсу "Вчимося жити разом" (розвиток соціальних навичок у курсі предмета "Основи здоров'я"). Курс доступний для бажаючих у тестовому режимі на Порталі превентивної освіти http://autta.org.ua

У разі успішного проходження онлайн-курсу зареєстрований користувач(ка) автоматично отримає відповідний сертифікат.

Сертифікат має унікальний номер і містить ПІБ, під якими користувач(ка) зареєструвався(лася).

При цьому уповноважені представники ІППО, починаючи з 1 грудня 2017 року, матимуть доступ до повного реєстру педагогічних працівників області, які дистанційно пройшли онлайн-курс.

Реалізація другої компоненти - тренінг практичних навичок - здійснюється на базі обласних інститутів післядипломної педагогічної освіти за окремими тренінговими програмами, з урахуванням сертифікату про проходження онлайн-курсу.

Ви маєте можливість обрати будь який зручний для вас формат навчання за матеріалами дистанційного курсу:

онлайн формат - за наявності підключення до мережі Internet

автономний формат ‑ можливість завантаження курсу на ваш комп'ютер і навчання без підключення до мережі Інтернет. Функція підсумкового тестування недоступна.

друкований формат ‑ можливість роздрукувати будь-яку тему, модуль чи весь курс у книжковому форматі.

Модуль 1. Вступ. Роль освіти в адаптації тимчасово переміщених осіб
1.1 Проблеми адаптації тимчасово переміщених дітей у приймаючих громадах

Поведінкові реакції дітей з посттравматичним стресовим розладом

Проблеми дезадаптації дітей-переселенців

Адаптація внутрішньо-переміщених дітей до нової школи

Визначення успішності адаптації дитини до навчального закладу

1.2 Освіта, як важливий інструмент консолідації суспільства

Актуальність життєвих навичок та психосоціальної підтримки у навчально-виховному процесі

Допомога в розвитку навичок подолання кризової ситуації у внутрішньо переміщених осіб

Життєві навички, необхідні для адаптації та розбудови миру

Модуль 2. Тренінговий курс "Вчимося жити разом"
2.1 Інформація про проект "Вчимося жити разом"

Компоненти проекту

Виконавці проекту

Оцінка ефективності проекту

Висновки міжнародних консультантів

2.2 Програма тренінгового курсу "Вчимося жити разом"

Мета і завдання курсу

Структура програми для 1-4 класів

Структура програми для 5-9 класів

2.3 Місце курсу в програмі предмета "основи здоров'я"

Місце тренінгового курсу в навчальній програмі предмета "Основи здоров'я" для 1-4 класів

Місце тренінгового курсу в навчальній програмі предмета "Основи здоров'я" для 5-9 класів

Модуль 3. Методологія викладання курсу "Вчимося жити разом"
3.1. Поняття життєвих навичок

Поняття життєвих навичок

Склад і класифікація життєвих навичок

Структура життєвих навичок

Навички, що сприяють соціальному благополуччю (міжперсональні навички)

Навички, що сприяють психологічному благополуччю (внутнішньоперсональні навички)

Життєві навички і здоров'я

Життєві навички і якість освіти

Життєві навички та розбудова миру

3.2. Навчання життєвим навичкам

Методика розвитку життєвих навичок

ООЖН - як освітня технологія

Способи впровадження ООЖН

3.3. Огляд інтерактивних методів

Класифікація методів навчання

Ефективність інтерактивного навчання

Принципи інтерактивного навчання

Огляд інтерактивних методів

3.4. Зміст і структура тренінгу

Поняття тренінгу

Зміст тренінгу

Тривалість тренінгу

Оцінювання ефективності тренінгу

Структура тренінгового заняття

План проведення тренінгу

Корисні поради тренеру

3.5. Організація і ресурсне забезпечення тренінгу

Просторова організація кабінету для інтерактивних занять

Мінімальні вимоги до приміщення

Ресурсне забезпечення інтерактивних занять

Модуль 4. Етапи психосоціального розвитку дітей та молоді
4.1 Початкова школа (учні 1, 2, 3, 4 класу)

4.2 Основна школа (учні 5, 6, 7, 8, 9 класу)

Особливості психосоціального розвитку учнів 5-го класу

Особливості психосоціального розвитку учнів 6-го класу

Особливості психосоціального розвитку учнів 7-го класу

Особливості психосоціального розвитку учнів 8-го класу

Особливості психосоціального розвитку учнів 9-го класу

4.3 Старша школа (учні 10-11 класу)
Модуль 5. Етапи формування психосоціальних компетентностей (життєвих навичок) учнів
5.1 Навички ефективної комунікації (короткий опис, приклади)

Функції комунікації

Вербальне і невербальне спілкування

Бар'єри ефективного спілкування

Поради для ефективного спілкування

Гендерні відмінності невербального спілкування

Складові активного слухання

Навчання комунікативним навичкам у школі

5.2 Навички самоконтролю (короткий опис, приклади)

Поняття емоцій

Функції емоцій

Класифікація емоцій

Характеристика базових емоцій

Зовнішні вияви емоції

Емоційний інтелект

Способи емоційної саморегуляції

Навчання навичкам самоконтролю в школі

5.3 Навички емпатії (короткий опис, приклади)

5.4 Навички кооперації (короткий опис, приклади)

Поняття міжособистісних стосунків

Категорії стосунків

Рівні комунікації

Здорові стосунки і навички, необхідні для їх підтримки

Стосунки з батьками

Стосунки з однолітками

Навчання навичкам кооперації у школі

5.5 Розв'язання проблем і прийняття рішень (короткий опис, приклади)

Які бувають рішення

Стратегії при прийнятті рішень

Як приймати зважені рішення

Творче мислення при прийнятті рішень

Навчання навичкам розв'язання проблем і прийняття рішень у школі

5.6 Навички запобігання ескалації та розв'язання конфліктів (короткий опис, приклади)

5.7 Навички неагресивної впевненості (короткий опис, приклади)

Поняття асертивності

Стилі спілкування

Як позбутися агресивності у спілкуванні

Звернення за допомогою

Як просити вибачення

Уміння сказати "НІ"

Як сказати "НІ" і при цьому зберегти стосунки

Асертивні права людини

Навчання навичкам неагресивної впевненості у школі

5.8 Навички самоусвідомлення та самооцінки (короткий опис, приклади)

Самооцінка. Види самооцінки

Формування самооцінки

Що може зробити вчитель, щоб поліпшити самооцінку учнів

Розвиток самоповаги на уроках основ здоров'я

5.9 Протидія булінгу (короткий опис, приклади)

Про булінг

Булінг в Україні

Жертви та ініціатори булінгу

Форми та види булінґу

Наслідки шкільного насилля

Як реагувати на травлю

Що можуть зробити батьки

Що можуть зробити вчителі

Навчання навичкам протидії булінґу у школі

5.10 Керування стресами (короткий опис, приклади)

Види стресу

Стресові фактори

Реакція організму на стрес

Стрес у підлітків

Стрес і здоров'я

Ознаки емоційного вигорання

Стресова стійкість

Керування стресами

Розвиток навичок керування стресом на уроках основ здоров'я

Для користувачів курсу створено спеціальний форум, де можна ознайомитися із запитаннями інших користувачів та відповідями на них або поставити власні запитання. Детальну інструкцію щодо реєстрації та використання форуму можна завантажити ТУТ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформація про курс

# data[].attributes.attachment_link.description
Отримання сертифікату про підвищення кваліфікації за цим курсом відповідно до вимог Постанов КМУ України Для кого цей курс? Обсяг онлайн-курсу Авторський колектив Особливості підготовка педагогів з методики викладання курсу "Вчимося жити разом" Що ви отримуєте у разі проходження онлайн-курсу?

# data[].attributes.headline
Формування життєвих навичок на уроках мистецьких дисциплін

# data[].attributes.subject
Формування життєвих навичок на уроках мистецьких дисциплін

# data[].attributes.body
Враховуючи сучасні  потреби суспільства розвиток життєвих навичок є вкрай необхідний. Станом на сьогодні штучний інтелект заполонив наш простір. З року в рік технології з'їдають дедалі більше робочих місць, цифрова революція спричиняє кардинальний  переворот на ринку праці. Для визначення із  майбутньою професією експерти радять орієнтуватися  на предметну сферу stem (наука, технології, інженерія, математика) та мистецтво.
На форумі "Глобальної освіти та навичок" було наголошено на тому, що потрібно розвивати емпатію, чуттєвість, співчутливість, асертивність, співпрацю, взаємодію та усі інші притаманні риси людині, тобто життєві навички, як такі.
Предмети мистецьких дисциплін дають можливість розвивати життєві навички: емпатію, асертивність, вчать учнів комунікувати за допомогою мистецтва, формувати власний світогляд через сприймання творів мистецтва та відтворення власних робіт.
За допомогою різних форм роботи уроків, клуглих столів, дискусійних панелей, проєктів залучаємо учнівську молодь до формування життєвих навичок.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НВК-гімназія Ківерці

# data[].attributes.attachment_link.title
відеопроєкт - Перемога за нами!

# data[].attributes.headline
Знаннєвий компонент змінити на компетентнісний підхід

# data[].attributes.subject
Знаннєвий компонент змінити на компетентнісний підхід

# data[].attributes.body
Щоб майстерно розвивати життєві навички необхідно змінювати підхід до викладання навчальних предметів, а саме: перейти від знаннєвого компоненту вивчення предмету до компетентністного, тобто до формування життєвих навичок.
Це непросто, але можливо при великому бажанні змінити СЕБЕ!

# data[].attributes.headline
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.subject
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.body
Педагогіка партнерства з Центром позашкільної освіти.

# data[].attributes.headline
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.subject
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.body
Емоційне налаштування - важливий компонент сучасного уроку.

# data[].attributes.attachment_link.title
емоційне налаштування

# data[].attributes.headline
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.subject
Дембіцька Т. А.

# data[].attributes.attachment_link.title
Діяльнісний підхід

# data[].attributes.headline
Презентація Попович В.Й. 

# data[].attributes.subject
Презентація Попович В.Й. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НВК-гімназія Ківерці

# data[].attributes.attachment_link.title
Про підсумки педради (нарада при директору 10.05.2022р.).pptx

# data[].attributes.headline
Чи формує наш заклад освіти ЖИТТЄВІ НАВИЧКИ?

# data[].attributes.subject
Чи формує наш заклад освіти ЖИТТЄВІ НАВИЧКИ?