# data[].attributes.attachment_link.title
Стала ґендерна рівність

# data[].attributes.headline
Гендерна рíвність

# data[].attributes.subject
Гендерна рíвність

# data[].attributes.body
концепція досягнення рівних прав людини між чоловіками і жінками в трудових, сімейних та інших правових відносинах, а також урівнювання ролі в суспільстві загалом, подолання сексизму та інших видів дискримінації.

# data[].attributes.headline
Як боротися з гендерною нерівністю?

# data[].attributes.subject
Як боротися з гендерною нерівністю?

# data[].attributes.body
Суспільство має впроваджувати на державному рівні політику гендерної рівності, вводити квотні принципи в верхах – в Парламенті і уряді, вважає вона. А чоловікам потрібно міняти свої підходи, манери і осмислення "слабкої статі".

# data[].attributes.headline
Чому так мало жінок?

# data[].attributes.subject
Чому так мало жінок?

# data[].attributes.body
Незважаючи на присутність сексизму, очевидно, що в цілому ситуація з жінками в українській індустрії високих технологій аж ніяк не плачевна.

В галузі, яка традиційно вважалася чоловічою, спостерігається зростання кількості жінок, зокрема й на керівних посадах.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чому в IT так мало жінок і що потрібно зробити, щоб це виправити?

Чи є сексизм і гендерна нерівність в українській індустрії високих технологій? Якщо так, то наскільки все серйозно і що можна зробити

Всесвітній медіапростір все частіше струшують скандали, пов'язані з сексуальними домаганнями і гендерною нерівністю. Мабуть, тільки в селах без інтернету не чули про поневіряння голлівудського продюсера Гарві Вайнштейна, якого звинувачують в сексуальних переслідуваннях і зґвалтуваннях десятка актрис.

Трохи раніше світ був приголомшений історією, що мала місце в надрах найуспішнішого в світі стартапу Uber.

Колишня співробітниця компанії, інженер Сьюзен Фаулер опублікувала дані про численні випадки сексуального переслідування з боку чоловіків-керівників і абсолютної бездіяльності HR-відділу компанії.

Скандал набув епічних масштабів і став однією з причин звільнення керівника Uber Тревіса Каланіка.

НВ вирішило розібратися, чи є сексизм в українській IT-індустрії. У нашій країні, де ще недавно вираз "мовчи, жінко, твій день - 8 березня" викликав щирий сміх навіть у самих жінок, сексизм цілком очікуваний.

На запитання редакції відповіли представниці вищої та середньої ланки менеджменту українського hi-tech бізнесу, а також героїні, які мають досвід роботи, як в Україні так і в іноземних IT-компаніях.

Сексизм є!

Киянка Ірина (ім'я змінене) кілька років пропрацювала в одній з великих українських телеком-компаній, а потім поїхала за кордон. Сьогодні вона - керівник відділу розробки в американській IT-компанії.

Відповідаючи на запитання НВ про прояви сексизму в українській IT-індустрії, Ірина не вагалася ні секунди. "Сексизм в Україні є практично на кожному кроці, і компанії з телекому і hi-tech - не виняток", - говорить вона.

За її словами, вона кілька років не могла отримати підвищення в українській компанії з тієї простої причини, що вищі чоловіки-начальники вперто відмовлялися визнавати, що жінка може толково програмувати.

"Врешті-решт, вони вже не могли заперечувати очевидного, оскільки я одна писала більше коду, ніж троє хлопців-програмістів у нашому відділі, - розповідає Ірина. - Мені стали частіше давати премію, але все одно начальником відділу зробили чоловіка, який без мене не міг прийняти жодного рішення. А його зарплата була в три рази більша за мою. Він їздив на новенькій Honda. А я - на старій тарантайці з дірявим глушником".

Єдиним проявом сексизму за роки роботи в американських компаніях після від'їзду з України був випадок на вечірці на честь Дня незалежності США, каже Ірина. Тоді один з її колег зізнався, що любить, коли в колективі багато красивих жінок, хоч вони зазвичай гірше програмують, ніж чоловіки.

"На наступний день він з'явився на роботу в сльозах і просив вибачення у всіх дівчат за сказане вчора", - сміється Ірина.

На її думку, масштаб скандалу після одкровень дівчини з Uber пов'язаний саме з тим, що в США боротьба з гендерною нерівністю зведена в абсолют.

"Багато топ-менеджерів у США сьогодні вважають за свій обов'язок наймати асистентів-чоловіків, щоб їх не звинувачували в сексизмі", - говорить Ірина.

В українській компанії, де Ірина працювала до від'їзду, у всіх топ-менеджерів були секретарки модельної зовнішності. "І це не дивлячись на те, що жодна з цих "модельок" не могла правильно написати слово "зайнято", відзначаючи зустрічі на листочку на двері мітинг-руму", - сміється Ірина.

Присутність гендерних стереотипів та їх вплив на поведінкову модель суспільства в Україні, підтверджує й досвід інших співрозмовниць НВ.

"На спеціальності, якій я навчалася в КПІ, в групі було лише 4 дівчини, а решта - чоловіки, - згадує Олена Мініч, колишній директор департаменту інновацій та інтелектуальної власності Міністерства економічного розвитку і торгівлі України. - Спеціальність "діелектрики і напівпровідники" вважалася чоловічою, і фізика, хімія і математика - "не по зубах" дівчатам".

За її словами, світ телекомунікацій та IT - привілейована чоловіча тусовка, яка дуже неохоче пускає до себе "жіноче начало".

"Я стикалася з цим на своїй роботі у великій телеком-компанії, коли була проект-менеджером з розвитку мережі GSM в Україні, - розповідає Олена Мініч. - З відповідями на мої професійні запитання "маститих", як вони себе вважали, інженерів - "... воно тобі не треба!". Сексизм чистої води, і ще й віковий сексизм - я була набагато молодша за них... "

У коментарі НВ ще одна Олена, що попросила не називати її прізвище, розповіла, що звільнилася з однієї української компанії після того, як начальник на нараді прилюдно назвав її "коровою".

"І це було ніби нормально, - згадує Олена. - Деякі з присутніх злорадно посміхалися, інші співчутливо відверталися. Ніхто не заступився за мене, а начальнику за це взагалі нічого не було".

Після декількох років роботи в українських компаніях Олена вирішила спробувати себе за кордоном. І на першій же співбесіді її запитали, чому вона з такою кваліфікацією подається на посаду простого розробника, а не team lead.

"Я була вражена, - згадує Олена. - Маючи досвід роботи в Україні, я й подумати не могла, що в свої 27 років можу претендувати на керівну посаду. Я звикла бачити, що жінки просуваються по кар'єрних сходах хіба що, якщо вони юристки, піарниці або займаються HR або бухгалтерією".

Чому так мало жінок?

Незважаючи на присутність сексизму, очевидно, що в цілому ситуація з жінками в українській індустрії високих технологій аж ніяк не плачевна.

В галузі, яка традиційно вважалася чоловічою, спостерігається зростання кількості жінок, зокрема й на керівних посадах.

Наприклад, в Київстарі сьогодні 33% топ-менеджерів - жінки. Їх багато і середніх керівників середньої ланки, розповідає НВ Анна Захараш, директор з корпоративних комунікацій Київстар.

Жінками в IT сьогодні нікого не здивуєш. Це підтверджує і статистика сайтів з пошуку роботи. За даними сайту rabota.ua у 2009 році середня кількість претенденток в IT становила 13%, в 2014 році - 17%, а в 2015 році - вже 19%.

За даними dou.ua, в 2017 році частка жінок в індустрії високих технологій зросла до 20%.

Таку ж цифру назвала НВ і Олександра Альхімович, керівник однієї з найбільших IT-компаній України Люксофт. За її словами, сьогодні близько 20% працівників української IT-індустрії - жінки, і щороку ця статистика зростає на 2-3%.

В українській IT-індустрії є приклади, коли жінки ставали першопрохідцями

Цю позитивну динаміку Альхімович пояснює рядом кроків, які учасники індустрії почали втілювати в останні роки. Наприклад, шкільні програми профорієнтації для учнів старших класів, дні відкритих дверей, хакатони тощо.

Але якщо повернутися до питання про керівні посади, то в IT лише 10% жінок-менеджерів. І цей показник, за словами Альхімович, залишається незмінним уже дуже тривалий час.

За словами Надії Васильєвої, генерального директора Майкрософт Україна, частка жінок серед технічних спеціалісток ще нижча.

Серед факторів, які впливають на це, все ті ж стереотипи - "жінки - слабка стать", жіноча логіка тощо, вважає Альхімович.

На думку Катерини Криворученко, керівника експертно-аналітичного центру Headhunter Україна, мала кількість жінок в IT пояснюється стереотипами, які проявляються ще на етапі отримання освіти. Часто можна почути, що отримання освіти у сфері STEM (Science, Technology, Engineering, Mathematics) - не жіноча справа, зазначає Криворученко.

Приємно усвідомлювати, що в кожному правилі є винятки. В українській IT-індустрії є приклади, коли жінки ставали справжніми першопрохідцями.

Наприклад, першим розробником в компанії JBS була молода та амбітна дівчина, розповідає НВ директор цієї компанії Ганна Тищенко.

"Відтоді пройшло дев'ять років, але ми продовжуємо підтримувати цю тенденцію - до 35% проектного персоналу нашої компанії - представниці прекрасної статі, які проявляють себе не тільки як висококваліфіковані інженери, а й лідери команд", - підкреслює вона.

В чому проблема?

"Сексизм - це не галузева особливість, а закладені в суспільстві гендерні стереотипи, які беруть свій початок в превалювання гендерних ролей над індивідуальними якостями особистості", - впевнена Олена Мініч.

Але найчастіше жінки самі підтверджують існування стереотипів або підкреслюють їх.

На думку Ганни Захараш з Київстару, жінки рідко вміють правильно подати себе на співбесіді, їм складніше витримувати соціальне засудження за те, що вони не дотримуються балансу work/life balance.

Жінкам також потрібна мужність, щоб відстоювати свою точку зору в згуртованих чоловічих колективах. А ще жінки рідко підтримують одна одну всередині компанії, підбиває підсумок Анна Захараш.

З цим згодна киянка Ірина, яка виїхала працювати в США кілька років тому. "У нас в компанії часто цитували статтю з якоїсь газети, в якій автор (до речі, жінка) наводила красномовний приклад, - розповідає Ірина. - Вона писала, що якщо в компанію на керівну посаду прийде єврей, то він тут же почне тягнути в компанію інших євреїв. Якщо на керівну посаду прийде гей, то в компанії відразу з'являться інші геї. Але якщо топ-менеджером стане жінка, вона зробить все, щоб інших жінок в компанії було поменше".

Є й інші стереотипи, які заважають жінкам.

В Україні заведено, що в декретну відпустку йде жінка. "А якщо чоловік пожертвує кар'єрою на користь дружини і піде в декрет? На жаль, нічого кращого, ніж "підкаблучник", він на свою адресу не почує ", - розповідає Олександра Альхімович з ЛЮКСОФТ.

За словами Надії Васильєвої з Майкрософт Україна, заважає й інший стереотип, згідно з яким жінка виконує більшу частину домашньої роботи, навіть якщо вони з чоловіком однаково зайняті на основних роботах. Для успіху в IT жінці потрібно правильно розподіляти обов'язки в сім'ї і оволодіти технікою тайм-менеджменту, вважає Васильєва.

Анна Тищенко, директор JBS, визнає, що іноді в IT зустрічаються випадки, які можна назвати проявами побутового сексизму.

"Уявіть собі ситуацію, коли представляти складне інженерне рішення приходить молоденька дівчина, а згідно зі стереотипами всі чекають типового "бородатого системного адміністратора", - розповідає вона. - Перша реакція може бути схожа на недовіру, але ця проблема швидко вирішується якістю показаної роботи".

Є й інша проблема - розрив у рівні доходів. "Це відомий факт, що жінці платять в середньому на 25-30% менше, ніж чоловікові на тій же позиції", - констатує Олена Мініч.

За її словами, тут частково винен стереотип "йому ж сім'ю годувати треба", а з іншого боку - жінки частіше не впевнені в своїх силах і можливостях, тому бояться просити зарплату вище.

Як боротися з сексизмом?

На запитання "що робити?" однозначної відповіді немає, впевнена Олена Мініч. Змінюватися треба всім, вважає вона, суспільству в цілому, чоловікам і самим жінкам.

Суспільство має впроваджувати на державному рівні політику гендерної рівності, вводити квотні принципи в верхах - в Парламенті і уряді, вважає вона. А чоловікам потрібно міняти свої підходи, манери і осмислення "слабкої статі".

Українським жінкам в таких умовах залишається побажати віри в свої можливості

Олександра Альхімович вважає, що в Україні не вистачає рольових моделей, які могли б служити прикладами для школярок і студенток. "Або ж ми мало говоримо про такі приклади", - припускає вона.

Чоловіки схильні частіше просити підвищення зарплати. Чоловіки не бояться демонструвати результати своєї роботи, вони більш публічні і впевнені в собі, підкреслює Альхімович.

Альхімович додає, що українським жінкам в таких умовах залишається побажати віри в свої можливості і відсутності страху перед великими проектами.

Жінкам потрібно міняти самооцінку, погоджується Олена Мініч. Їм потрібно навчитися бачити себе здатними до самореалізації, полюбити в собі творче ініціативне начало, яке раніше вважалося суто чоловічою прерогативою.

"Жінки, раніше світ був біля ваших ніг, а тепер він ще й у ваших руках. Дерзайте", - закликає вона.

Якщо ви знайшли помилку в тексті, виділіть її курсором та натисніть Ctrl+Enter

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сексизм гендерна нерівність україни українська it індустрія жінки програмісти люксофт київстар майкрософт скільки жінок працює частка топ-менеджери

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олексій Бондарев

# data[].attributes.attachment_link.title
Мовчи, жінко. Чи є сексизм в українській IT-індустрії і як з ним боротися

# data[].attributes.attachment_link.description
Чому в IT так мало жінок і що потрібно зробити, щоб це виправити? Чи є сексизм і гендерна нерівність в українській індустрії високих технологій? Якщо так, то наскільки все серйозно і що можна зробити Всесвітній медіапростір все частіше струшують скандали, пов'язані з сексуальними домаганнями і гендерною нерівністю.