# data[].attributes.body
Doamna Bovary l-a făcut celebru pe autorul său, dar i-a adus și destule condamnări. Din cauza unor pasaje, Flaubert a fost acuzat de ultraj la morala publică și bunele moravuri.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un moment de rascruce in evolutia literaturii franceze in ceea ce priveste lupta pentru libertatea creatiei literare il reprezinta romanul lui Gustave Flaubert 'Doamna Bovary', cunoscut si sub denumirea de 'Povestea adulterului unei femei din provincie'.

Subiectul romanului, sugerat de devotatul sau prieten Louis Bouilhet, il reprezinta drama conjugala a sotilor Delamare, transpusa in roman, cu o serie de adaugiri, prin Charles si Emma Bovary.

Dificultatea redactarii, aproape cinci ani de zbucium creator, s-a datorat dorintei de a scrie o carte cum nu mai fusese scrisa pana atunci. Dupa finalizarea acesteia, Flaubert expediaza manuscrisul in vederea publicarii catre 'La revue de Paris', de unde primeste insa aprecieri negative si i se solicita unele schimbari din textul romanului. Agitatia starnita in jurul romanului, mai ales de polemica din notele schimbate de autor cu redactia revistei, atrage atentia autoritatilor spre pretinsa imoralitate a Doamnei Bovary. Din cauza publicarii unui articol ce continea pasaje eliminate, autoritatile considerand ca s-au incalcat normele moralei publice au sesizat instanta cu invinuirea autorului de ultraj la morala publica si religiosa, in scopul interzicerii publicarii romanului.

In fata Tribunalului din Paris, Flaubert este aparat de avocatul cu o reputatie deosebita, Senard, care reda continutul romanului, incercand sa extinda aprecierea ce s-ar face doar asupra pasajelor incriminate.

Aceste pasaje din roman constau in descrierea acelor momente care preced seducerea tinerei femei de catre prietenul ei Rudolf Boulange; apologia adulterului ('mediocritatea vietii casnice o impingea spre fantezii costisitoare, duiosia conjugala spre fantezii adultere'); gandurile femeii in timpul spovedaniei (de unde reiese acuzatia de blasfemie). La aceste acuzatii, argumentele apararii s-au bazat, prin comparatie cu descrierile unor scene asemanatoare a altor reprezentanti ai literaturii franceze, pe modul rezervat de prezentare de catre autor a unor asemenea situatii, scopul descrierii acestui viciu fiind acela de a avertiza tinerele femei prin expunerea chinurilor si parerilor de rau ale eroinei care culmineaza cu moartea ei ingrozitoare.

Asupra acestor aspecte, instanta de judecata a pronuntat hotararea de achitare. Toate acestea au contribuit la notorietatea operei care desigur nu avea nevoie de o astfel de publicitate, fiind una dintre cele mai mari opere ale literaturii universale.

# data[].attributes.attachment_link.title
Madame Bovary l-a băgat în proces pe Flaubert

# data[].attributes.attachment_link.description
Un moment de rascruce in evolutia literaturii franceze in ceea ce priveste lupta pentru libertatea creatiei literare il reprezinta romanul lui Gustave Flaubert 'Doamna Bovary', cunoscut si sub denumirea de 'Povestea adulterului unei femei din provincie'.

# data[].attributes.body
O carte consacrată în literatura universală nu putea fi lipsită de ecranizări pe măsură:

1. Madame Bovary (1949 film)

Jennifer Jones, Emma Bovary

# data[].attributes.body
2. Madame Bovary, 2015 - TRAILER

# data[].attributes.attachment_link.title
Madame Bovary Official Trailer #1 (2015) - Mia Wasikowska Drama HD

# data[].attributes.body
Emma Bovary este o provincială și o mic-burgheză care aspiră spre viața în înalta societate.

Eroina este soție și mamă, dar nefericită în limitarea universului ei domestic, unde căsătoria nu înseamnă și iubire.

Aspirația către împlinirea în cuplu înseamnă lupta cu mentalitățile și prejudecățile vremii, de unde un anume tragism existențial.

Emma Bovary are curajul de înfrunta societatea, așa cum era ea constituită, pentru a-și afirma dreptul la fericire, chiar dacă urmarea gestului ei va fi tragică.

# data[].attributes.headline
LECTURĂ DE TIP IDEOLOGIC -> ideologia societății din epocă

# data[].attributes.subject
LECTURĂ DE TIP IDEOLOGIC -> ideologia societății din epocă

# data[].attributes.body
căsătoria printr-o convenție socială a epocii

femeia casnică - prototipul canonului social al epocii

femeia ca trofeu, femeia-obiect (lipsită de identitate)

femeia ideal (formă de decorporalizare)

împlinirea femeii doar prin afectivitate

atitudinea lui Rudolph - raport cinic față de sensibilitate, lectură misogină

# data[].attributes.body
Înfățișează începutul ruinării vieței Emmei. Degradarea relației amoroase cu cel de-al doilea amant, Léon, se combină, prin tehnica contrapunctului, cu scadența împrumuturilor Emmei.

FRAGMENT Partea a III-a, Capitolul VI

,,Prea se cunoșteau pentru a mai avea acele extaze ale posesiunii care însutesc bucuria. Emma era tot atât de scârbită de dânsul, pe cât era Léon obosit de ea. Regăsea în adulter tot ce era searbăd în căsnicie.[...]
Dar, scriind, Emma simțea un alt bărbat, o fantomă alcătuită din amintirile ei cele mai înflăcărate, din lecturile cele mai frumoase, din dorințele cele mai puternice..."

# data[].attributes.body
Doamna Bovary este nemulțumită cu aspectul său social și aspectul monoton al vieții.

Emma este o romantică, maladiv fantezistă.

Idealul său de fericire nu a fost niciodată real, ci tot timpul extras din ficțiune, deci opus modelului realității.

BOVARISM - termen derivat de la numele Emma Bovary, desemnează tendința unor persoane care, nemulțumite de realitatea propriei condiții, își făuresc o personalitate fictivă, corespunzătoare aspirațiilor lor.

# data[].attributes.body
1. Flaubert imită convenția romantică a scrierii în personajul Emmei -> aplicată și pe peisaj fiindcă se mula pe viziunea și tipologia Emmei.

2. Obiectivizarea făcută  ca un proces verbal/trucată (scurtă, concisă).

3. Charles după moartea soției, își proiectează acțiunea asupra obiectelor -> EROTIC CAMUFLAT -> PERCEPȚIA EROTICĂ.

Romanul va însemna odată cu jumătatea secolului al XIX-lea tehnică, procedeu narativ în detrimentul poveștii.

# data[].attributes.body
Prozatorul francez este considerat creatorul romanului de analiză psihologică, reprezentant al realismului francez, adept al impersonalității și obiectivității scriitorului, își manifestă gustul pentru exactitate, prin observația realității până în porii lucrurilor și prin stilul sobru, neutru.

# data[].attributes.body
Madame Bovary c'est moi! (Doamna Bovary sunt eu! - celebră exlamație a lui Flaubert, prin care exprimă identitatea emoțională totală cu personajul său.)

Take a look over other Flaubert's quotes!

# data[].attributes.body
Doamna Bovary (1857) este un roman având ca temă eșecul tragic al asipirației către o condiție fictivă, ca dimensiune a sufletului uman.

Cu toate acestea, meschinăria mediului face ca această aspirație, ce a căpătat ulterior un nume derivat de la al eroinei înseși - bovarism - să apară tragicomică, relevându-și înrudirea cu donquijotismul.

# data[].attributes.body
Concepția tradițională și rolul femeii au început să fie contestate abia către sfârșitul secolului al XIX-lea. Secolul XX aduce cu sine o primă emancipare serioasă odată cu femeile care ies din spațiul privat și încep să practice diverse meserii. Obiectivul următor va deveni obținerea unor drepturi egale (economice, politice etc.) cu bărbații.

Listen to GLORIA STEINEM talking about feminism:

"I assumed that I would have to marry the man I wanted to become."

# data[].attributes.attachment_link.title
Gloria Steinem Explains Why You Should Be a Feminist | Glamour

# data[].attributes.body
Primele manisfetări ale feminismului, se produc începând cu a doua jumătate a secolului al XIX-lea. Astfel, femeia devine personaj favorit pentru mulți scriitori, atât în proza romantică, dar și în romanul realist de analiză psihologică.

# data[].attributes.headline
Doamna Bovary ->Realism de tip modernist

# data[].attributes.subject
Doamna Bovary ->Realism de tip modernist

# data[].attributes.body
pluriperspectivism

detașare (aparentă lipsă de empatie a naratorului - obiectivitate)

dispariția personajelor

# data[].attributes.body
Fiică a unui țăran înstărit, educată la călugărițe și hrănită cu lecturi romanțioase, ea visează o existență aristocratică, plină de pasiune. Căsătorită cu Charles Bovary, medic de țară cumsecade, dar mărginit, și nașterea fetiței lor, Berthe, nu o mulțumesc. Încercările de evadare din existența banală eșuează, iar imposibilitatea achitării datoriilor imense acumulate pentru a-și satisface capriciile, conștientizarea faptului că nu fusese iubită cu adevărat, o împing la sinucidere.