# data[].attributes.body
- Hvilke sanser er det vigtigt at have fokus på hos de 0-3 årig?
Fra 0-3 årig børn, vil jeg sige, at de primærsanser er de vigtigeste at have fokus på. De primærsaner er kinæstesisansen vestibulære sansen, taktil sansen, da de sanser går ud fra det motoriske, udvikling, krop og bevægelse, når de sanser bliver understøtte, kan barnet udvikle sig og giver bedre trivsel og derved kan lære ny viden.

- Giv eksempler på hvordan du kan styrke disse sanser?
Kinæstesisansen, vestibulære sansen og taktilsansen, går meget over hinanden. Det kan jeg som pædagogisk assistent styrke, ved at lave rammer  fysisk lege med børnene, ved at indrette stuen, hvor der plads til bevægelse, hvor børnene kan kravle og ned af møbler der beregnet til det, et sted hvor børnene kan hopper på madres, man kan lave et sansehjørne, med forskellige ting. Man kan udnytte rytmik rummer, så de fleste institutioner har til aktivteter, som sanglege med instrumenter, danselege, rem og remser med fysisk, forhindringsbane, som kan justeres til alle aldersgrupper. For helt små børn, som ikke har lært at kravle, kan vi styrke deres muskel ledsansen, vestibulære sansen og taktil sansen, ved at lave nogen øvelser. Det kan være hvis man sidder ned på gulvet, at barnet ligger på maven skråt over ens ben, så begynder barnet automatik, at sprælle med bene og give fra på gulvet. Ved puslebordet når de er blevet skiftet, at man får dem selv til at sætte sig op, ved at de tager fat i vores fingre, og fortæller dem f.eks "så det op og sidde". Dem er kravler, men ikke har lært at gå, begynder at rejse sig, hjælp fra støtte af noget andet. Kan man have en gåvogn, stille dem op af noget, og længere væk kan stille en ting de gerne vil have eller at man selv kan stille sig væk og med kropssprog og mimikken sige "kom". Her udvikler barnet sig ved samspil af andre børn og voksne, da det vigtigt del af børnenes udvikling at have relationer.
Taktilsansen kan også være fysisk kontakt med andre, som giver nærvær og tryghed hos barnet.

- Hvilken "naturlig" motorik udvikling gennemgår børn?

# data[].attributes.body
Tegn:
For vi kan se vi kan se vi er på vej hen imod målet.
- Hvordan tager børnene imod aktivteten?
-Er børnene motiveret i at prøve aktivteten?
-Hvordan klare børnene sig med turtagning
-Er der nogen børn der hjælper hinanden med at kommer over forhindringerne?

Evaluering:
Vi voksne vil evaluere, ved at spørger børnene med smiley, altså sur smiley, mellem smiley eller glad smiley, så vi får noget børnene perspektiv på det. Efterfølgende vil vi spare med hinanden, om hvad gik godt, hvad kan vi gøre bedre til næste gang, fik vi alle med og var der plan og rum til alle børn.

# data[].attributes.body
-Tiltag:
Vi vil starte med at komme ned i rytmikrummet, hvor børnene indtager rummet, at der er fri leg for børnene, da børnene altid er nysgerrig, for at mærke og prøve tingene ad først. Imens børnene leger, vil vi sætte forhindringsbanen op. Her skal være plads til børnenes kreativitet  og ideer, hvis de gerne vil hjælpe til med at lave forhindringsbanen, børnene i den her alder spejler sig meget i de voksne og hvad de laver. Her er børnene fasen selvstændighed eller skam, hvor vi skal understøtte børnene nysgerrighed på omverden og er de er selvstændighed, hvor de gerne vil gøre tingene selv og her skal vi give børnene fri plads til deres ideer og kreativitet. (Erikson) Her er børnene og voksne sammen om at lave en forhindringsbanen, som giver noget socialt samspil og det er med til at motivere børnene i at lave aktiviteten. Forhindringsbanen, skal have en balance bob, forskellig underlag, , her skal de have bare tæer, til at styrke deres sanseoplevelser noget de skal kravle igennem og er vil vi lære børnene om turtagning, som giver noget social udvikling. Her vil vi hjælpe dem, som ikke tør forhindringsbanen og har brug for vores støtte, her vil vi først guide barnet med, at forklare barnet, fra trin til trin, hvad barnet skal gøre, hvis det ikke hjælper og barnet stadig er usikker, vil vi med barnet, klare forhindringen sammen med barnet. (yvgotski, næremeste udviklingzone) De børn der venter, på det deres tur, vil vi enten lave noget underholdning med sang, snakke i børneperspektiv eller at man kan lave et sted hvor der er fri leg, til dem der har svært ved at vente.

# data[].attributes.body
- Sammenhæng:
Målgruppen er 2-3 årige (store vuggestuebørn). I den aldersgruppe, kan de gå baglæns, løbe og løbe op og ned af bakker, hoppe, gå på trapper og kan lide at dreje rundt.
Vi skal bruge rytmikrummet, da der er rum, plads og ting til forhindringsbane. her bruge en masse materialer, som balancebom, sansesten, kravle rør osv.

- Mål:
Social udvikling: Social samspil og kommunikation med andre.
Krop, sanser og bevægelse: fysiske udvikling, sansoplevelse og kropsligs udtrykformer

-Inklusion:
Vi vil sørger for at alle børnene bliver inkluderet, på den måde at forhindringsbanen er justerbart, på den måde, at vi kan lave forhindringsbanen  nemmere og sværere, her ved at alle børn kommer i flow og her glemmer tid og sted, uden nogen følger ekskluderet, fordi barnet synes det er for svært og derved kan medfører angst og hvis aktiviteten er for nemt, bliver det for kedeligt for barnet. Her er barnet i flow, hvis barnet er imellem guld og grøn zone, altså der noget barnet kan sammensat med noget barnet er lidt udfordret i.

# data[].attributes.body
Afprøvning

# data[].attributes.body
Afprøvning

# data[].attributes.body
Tak for i dag. Du har lavet et flot stykke arbejde med mange gode refleksioner.
Jeg glæder mig til at se dig på fredag og høre mere. Vi ses 12.15 samme sted.
Rigtig god arbejdslyst.

# data[].attributes.body
Hvilken effektiv har musik og rytmik i forhold til stemning, fysisk, præstation og kroppens udtryksformer?
Musiks er en sanselig æstetisk oplevelse, musik kan vække minder som giver billeder og udtryk, som kan give os forskellige følelser, af glæde eller vrede os mennesker. Alt musiks har en puls, den rytme der er i musik, der er bare forskellige tempo hvert musik, som de fleste børn prøver markere takten ved at prøve at danse eller klappe til, synge med på det, når de hører musik og det giver et samspil med børnene. Rytmik har børn glæde ved at larme med instumenter og her kan vi pædagogiske personale, strukturet aktivitet med børnene eller børnene selv for lov til lege med instrumenterne. Her kan børnene selv vælge, hvor vildt eller hvordan rytmen skal være. Musik giver en stemning, som giver børnene en oplevelse ud fra tempo og lyd. Musik giver indtryk og her musikken rummelig til mange ting, som kan være afslappende og giver en trang til at danse eller synge med på. Udvikler børnenes sanseindtryk og stimulere motorikken og sproglig udvikling ved at de synger på sangene

# data[].attributes.body
Hvordan tænker du motivation i forhold til de personer som er med i casen?
Os de to drenge som vi ser i casen, at drenge motiveret i starten ind til at de får af vide de skal synge Se Min Kjole, og derved motiveret fordi de forslår en anden sang Giraffen Gumle, men ikke bliver hørt af de voksne, at de bliver ignoreret. Her demotiverer de voksne de to drenge og det viser drengene ved at løbe hen og tag fat i nogen biler.

# data[].attributes.body
Hvorfor er nonverbalt særlig vigtigt for de 0-3 årig?
Nonverbalt er særlig vigtigt for de små børn, da mange ikke har et sprog og nogen er igang med at lærer at snakke. Her kan små børn kommer til udtryk på en anden måde, ved kropssprog. Ved gestik altså fagter, som kan fortælle os hvad de vil, hvad de vil have, om de vil op og med mimik kan de fortælle om de er ked, glade. Her er det rigtigt vigtigt at vi kan kommuniker nonverbalt til små børn og spejle sig de deres følelser.

# data[].attributes.body
- Hvilken former for nonverbalt kommunikation kan du observerer i casen? Hvad siger det dig?
Det jeg observerer i casen, er at pædagogerne har bestemt hvad børnene skal lave, uden af involverer børnene i det. Her observer jeg, at to drenge ikke faktisk ikke gider, at synge Se Min Kjole, men at de to drenge kommer med forslag til, hvad de  ellers kan synge, men faktisk bliver ignoreret af de voksne. Derefter bliver drenge umotiveret da de ikke føler sig hørt, af deres ønsker bliver set, så røger drengens fokus på noget andet isted, som noget legetøj de heller vil lege, med end at synge Se Min Kjole. Men da de ikke må det, og bliver skubbet tilbage i rundkredsen igen. Da børn ikke føler sig hørt, kommer de i en negativ fase, hvor det ikker er motiverede, som smitter af på de andre børn. Da de så får af vide, at skal lege stopdans, men at drenge begynder at leger fangeleg i stedet for, er det fordi de voksne hat tabt børnene, ved at ikke hører på børnene og sætte stramme regler over for dem. Når de ikke bliver hørt, så nonverbalt fortæller drenge de heller vil lege fangeleg.
Kropsprog siger 53% af ens kommunikation

# data[].attributes.body
Arbejde med case 2: nonverbal kommunikation

# data[].attributes.body
- Lav og dokumenter en aktivitet som stimulere en af de sanser, som er vigtigst for 0-3 årig?
Jeg vil gerne lave en forhindringsbane, da en forhindringsbane stimulere alle tre primærsanser. Her kan man også justere bane efter målgruppe eller efter hvert enkelt barn, så alle bliver inkluderet i aktiviteter og får succesoplevelse. Den er aktivitet er mest for de mellem og store vuggestuebørn. Her vil vi så imens børnene er dernede, lave banen, så de børn gerne vil være med til bygge banen, kan få lov til det ellers de andre børn bare kan lege imens. Her sørger vi for børneperspektivet og derved motivere vi børnene til aktivteten. Her bliver muskel led sansen styrket ved at de skal kravle, gå, hoppe. Vestibulær sansen styrket ved, at de skal gå på ujævnt overflade og gå på linge og ved de hopper og går. Taktil sansen er de overflader som er i aktiviteten, der er det en god ide at børnene har bar tæer og derved bliver stimuleret. Der er også noget social kompentencer over det her, at man kan hjælpe sine kammerater og at de skal lære at vente og her ser sine kammerater gå igennem forhindringsbanen. Her er det vigtigt vi er rollemodeller og hjælpe børnene som har brug for hjælp og det spejler børnene sig i.

# data[].attributes.body
- Hvorfor er det vigtigt at styrke barnets fin og grovmotorik?
Grovmotorik er de store muskelgrupper, når man bevæger sine arme og ben.
Finmotorik er de små muskelgrupper, når bevæger fingre, tæerne, øjne, mund og de ting man holder i hånderne som kniv og gaffel. Det er vigtigt, da vi skal have styrket alle muskel og ledbåndene, de små og store i vores krop.

# data[].attributes.body
- Hvilke sanser er det vigtigt at have fokus på hos de 0-3 årig?
Fra 0-3 årig børn, vil jeg sige, at de primærsanser er de vigtigeste at have fokus på. De primærsaner er kinæstesisansen vestibulære sansen, taktil sansen, da de sanser går ud fra det motoriske, udvikling, krop og bevægelse, når de sanser bliver understøtte, kan barnet udvikle sig og giver bedre trivsel og derved kan lære ny viden.

- Giv eksempler på hvordan du kan styrke disse sanser?
Kinæstesisansen, vestibulære sansen og taktilsansen, går meget over hinanden. Det kan jeg som pædagogisk assistent styrke, ved at lave rammer  fysisk lege med børnene, ved at indrette stuen, hvor der plads til bevægelse, hvor børnene kan kravle og ned af møbler der beregnet til det, et sted hvor børnene kan hopper på madres, man kan lave et sansehjørne, med forskellige ting. Man kan udnytte rytmik rummer, så de fleste institutioner har til aktivteter, som sanglege med instrumenter, danselege, rem og remser med fysisk, forhindringsbane, som kan justeres til alle aldersgrupper. For helt små børn, som ikke har lært at kravle, kan vi styrke deres muskel ledsansen, vestibulære sansen og taktil sansen, ved at lave nogen øvelser. Det kan være hvis man sidder ned på gulvet, at barnet ligger på maven skråt over ens ben, så begynder barnet automatik, at sprælle med bene og give fra på gulvet. Ved puslebordet når de er blevet skiftet, at man får dem selv til at sætte sig op, ved at de tager fat i vores fingre, og fortæller dem f.eks "så det op og sidde". Dem er kravler, men ikke har lært at gå, begynder at rejse sig, hjælp fra støtte af noget andet. Kan man have en gåvogn, stille dem op af noget, og længere væk kan stille en ting de gerne vil have eller at man selv kan stille sig væk og med kropssprog og mimikken sige "kom". Her udvikler barnet sig ved samspil af andre børn og voksne, da det vigtigt del af børnenes udvikling at have relationer.
Taktilsansen kan også være fysisk kontakt med andre, som giver nærvær og tryghed hos barnet.

- Hvilken "naturlig" motorik udvikling gennemgår børn?

# data[].attributes.body
Sansemotorik

# data[].attributes.body
1. Eleven kan anvende viden om sansemotorisk udvikling til at vurdere og begrunde indretningen af kreative bevægelsesrum, der kan understøtte sanseoplevelser og fysisk aktivitet i den pædagogiske praksis

2. Eleven kan anvende viden om kroppen og kropslige udtryksformer som et redskab til at kommunikere målrettet med forskellige pædagogiske målgrupper 3. Eleven kan begrunde og vurdere forskellige inde og udendørs bevægelsesaktiviteter, der understøtter den pædagogiske målgruppes fysiske udvikling og samspil