# data[].attributes.body
Kronprins Fredrik og hans mænd ville forbedre bøndernes forhold.

Stavnsbåndet ophæves i 1788.

I København rejser man Frihedsstøtten (monument) for at markere bøndernes frigørelse.

Kunstneren hed Nikolai Abildgaard.

Frigørelsen af bønderne skyldes i høj grad Kronprins Frederik og hans regerings villighed til reformationer og forandringer.

I 1786 nedsatte Kronprinsen en landbo-kommision, der skulle forbedre forholdet mellem godsejerne og bønderne.
Stavnsbåndet blev indført i 1700-tallet, og det gjorde, at mænd i alderen 14-32 år ikke kunne forlade gården, de var født på.
Hoveri gjorde, at bønderne skulle arbejde mere på hovedgården end på deres egen, så derfor producerede de ikke særlig meget selv. Der var ikke en bestemt dag, men det var ca. en gang om ugen.
Landgilden var en afgift, de skulle betale, fordi det var godsejeren, der ejede jorden, de arbejdede på. Landgilden bestod ofte af korn, smør og andre naturalier.
Op igennem 1700-tallet voksede befolkningstallet også, så derfor voksede materialeefterspørgslen også, og det lagde et pres på bønderne.
For at markere og mindes frigørelsen af bønderne, rejste man i København et stort monument, Frihedsstøtten.
Den danske kunstner Nicolai Abildgaard udførte monumentet, og på siden står der: Kongen bød stavnsbåndet skal ophøre. Landbolovene gives orden og kraft at den frie bonde kan vorde kiek og oplyst flittig og god hæderlig borger lykkelig

# data[].attributes.body
Konflikten med Storbritannien fik Danmark til at indgå i et væbnet neutralitetsforbund med Rusland, Sverige og Preussen. Herfra udviklede konflikten sig fra at handle om handelsuenigheder til at være af militær karakter.
Den 2. april 1801 den engelske flåde København. Det danske forsvar kæmpede i fire timer, men det var håbløst. Den engelske viceadmiral Horatio Nelson tvang Kronprins Frederik til at stoppe kampen. Denne kamp blev kaldt Slaget på Reden.
I årene efter Slaget På Reden udbredte Napoleon asin magt og kejserrige i Europa. Storbrittanien var bange for, at Napoleon havde adgang til den danske flåde.
Den 2. september 1807 kl. 17.30 bombede Storbritannien København. Det varede fire dage.

# data[].attributes.body
Napoleons kejserrige var fra 1804 den dominerende magt i Europa.

Monarkiet (konge) blev afskaffet, og der blev oprettet en republik (kejser)

I forbindelse med den franske revolution blev den franske konge Ludvig 16 afsat.

I 1804 udnævnte Napoleon Bonaparte sig til Kejser.

I starten af 1800-tallet var der mange krige mellem europæiske magter, som Danmark prøveder at balancere imellem.

14. juli 1789 stormer de franske borgere Bastillien. (våbenlager)

Stormen på Bastillien får konkvenser langt ud over de franske grænser og ind i det danske samfund.

Perioden 1804-1814 var påvirket af store krige mellem europæiske magter, som Danmark prøvede at balancere immellem.

# data[].attributes.body
Som en del af de andre europæiske handelslande havde Danmark lige siden 1600 haft kolonier og handelspladser rundt om i verden. Især i 1700 var der gang i det, vi kalder trekantshandlen.
Trekants-handlen foregik mellem Europa, Afrika og Amerika.
Våben og varer blev ført fra Afrika.
Slaver kom fra Afrika til Amerika mod bomuld og tobak, for senere at blive bragt til Europa.

I 1700-tallen brugte Europæerne meget trekantshandlen. De sejlede bl.a over Atlanterhavet
I 1600-tallet fik Danmark kolonier rundt om i verden.
Slavehandlen blev forbudt i Danmark i 1803.
Danmark var den første nation, der ophævede slavehandel.
Ligesom med landbrugsreformerne, blev forbudet af slavehandel en succes på grund af Fredeik og hans dygtige rådgivere. Sidste halvdel af 1700-tallet blev Frederiks regering kaldet for oplyst enevælde. Dvs. at Frederik d. 6. skulle regere efter den bedste og nyeste viden, og at det var statens opgave at sikre at borgerne havde det godt

# data[].attributes.body
Frederiks første arbejdsopgave var at forbedre bøndernes vilkår.
Desværre skulle bønderne arbejde under en række love og bestemmelser:
1. Stavnsbåndet - blev indført i 1733, og det betød, at mænd i alderen 14-36 år måtte ikke forlade gården, uanset de var tilfredse eller ej.
2. Hoveri - er det arbejde, de skulle lave for godsejeren. Bønnerne havde pligt til at arbejde på hovedgårdens jord. Hoveriet var ikke fastsat til et bestemt antal dage og timer, men ofte skulle bønderne arbejde 1 dag om ugen på godsejerens jord. Det betød, at bønderne havde mindre tid til at dyrke deres egne afgrøder og høste deres egen jord.
3. Landgilde - var en afgift, som bønderne skulle betale til deres godsejer. Det var nemlig godsejeren, der ejede jorden, som bønderne skulle dyrke. Landgilde bestod ofte korn, smør og andre naturalier
Op igennem 1700-tallet kom der et stigende pres på de danske bønder i forhold til at producere fødevarer og råvarer.
Hoveri var det arbejde, som bønderne skulle lave for godsejeren. Bønderne havde altså pligt til at arbejde på hovedgårdens jord.Hoveriet havde ikke en bestemt dato. Bønderne skulle ofte ar bejde en dag om ugen på godsejerens jord. Det betød, at bønderne havde mindre tid til at dyrke deres egen jord.
En af de første opgaver, Frederik tog fat på, var bøndernes vilkår.
Han havde et dygtigt hold af statsmænd til at hjælpe med arbejdet. Andres Peter Bernstorff, Christian Ditlev Rewentlow og Ernst Schimmelmann.

# data[].attributes.body
I Kongeloven står der, at man kan overtage magten (blive tronarving)  som 13 årig.

Kronprinsen blev 13 år i 1781 og kunne derfor deltage i at regere landet. MEN...

For ikke at miste magten besluttede Ove Høegh Guldberg at udskyde Kronprinsens konfirmation flere år.

Frederik blev konfirmeret som 16 årig og fik ret til indflydelse.

Efter Struensee blev henrette, blev landet styret af enkedronning Julianne Marie.

Kronprinsens konfirmation skulle være starten på hans voksenliv og  ret til indflydelse.

!4. april 1784 deltager Kronprinsen i sit første møde med Statforbundet.
Dette møde skulle have stor indflydelse på hvem der fik magten i Danmark. Der var nemlig lavet en plan: Statskup, der skulle opløse statsrådet og på samme tid sikre, at Frederik fik magten.
Da mødet startede, begyndte Frederik at læse op fra de to dokumenter. Da Frederik var færdig med at læse, fik han hurtigt sin far, kongen til at underskrive begge dokumenter. Det første dokument,som kongen underskrev tog magten fra de mænd, der sad i statsrådet. Det andet dokument gjorde, at Federik fik magten. Efter at kongen havde underskrevet dokumenterne, blev der ballade mellem Kronprins Frederik og Arveprins Frederik, for Arveprins Frederik var nemlig blevet snydt for magten. Men hans nevø Kronprins Frederik så fra den 14. april 1784 var Kronprins Frederik konge. Han havde magten resten af hans tid som kronprins og senere hen som konge. Hele statskuppet vendes i dag som regeringsforandring.

# data[].attributes.body
- Kong Chr 7 møder Struensee på en udlandsrejse 1768-1769
- Johan Freidrich Struensee
- Blev kongens personlige livlæge - kunne berolige kongen.
- fik stor indflydelse på kronprinsens opdrgelse.
- Knyttede stærke bånd til dronningen og fik derigennem indflydelse på kronprinsens opdragelse.
-I København begyndte Struensee dog at engagere sig politisk og fik gennem kongen meget stor magt.
- Den 7. juli 1771 fik kronprins Frederik en søster Louise Augusta.
Frederik og Louise Augusta knyttede stærke bånd til hinanden, som varede hele livet.
- I 1772 blev Struense anklaget for majestætsforbrydelse. Han blev dømt til døden og henrettet.

# data[].attributes.body
- Struensee (barnepige/kammerjunker)
- Da Struensee døde i 1772 overtog Johan Bülow og blev udnævnt til kronprinsens kammerjunker.
- Kronprinsen led af engelsk syge - manglede D-vitamin.
- Dårligt helbred og fysik.
- Skulle spise frugt, grød, brød, vand, mælk og kartofler.
-Skulle have meget frisk luft og koldt bad
-Struensee så for første gang kronprinsen, da han var to år.
-Da kronprinsen blev ældre, skulle han undervises i historie, geografi, kristendom, skrivning og regning. Samt dansk, tysk og fransk.
- Børn skulle leve frit og gøre sig egne erfarringer.
- Struensee lod sig inspirere af den franske filosof Rousseau.

# data[].attributes.body
Juliane Marie er enkedronning og regerer landet efter Struensees død, sammen med Ove Høegh Guldberg.

Juliane Marie ønsker sin egen søn til magten, istedet for Kronprins Frederik.

Enevælden havde været styreform i Danmark i ca 100 år, da Kronprinsen blive født.

Den ene vældige magt blev nedskrevet i Kongeloven i 1665.

Kongeloven blev udarbejdet mellem Kong Frederik 3. og hans Kammersekretær Peder Schumacher Griffenfeld.

I Kongeloven står der om Kongens Rettigheder og pligter.

Rettigheder: Kongen alene har den lovgivende, udøvende og dømmende magt. Samt den øverste våbenmagt.

Pligter: Kongen skal bevare Danmark udelt og håndhæve den kristne tro.

# data[].attributes.body
Siden Kronprins Frederiks statskup og magtovertagelse, havde Danmark haft en række gode år. Der var økonomisk vækst på grund af stigende handel og en modernisering af landbruget.
Danmark førte en neutral udenrigspolitik og undgik at komme i krig.
En af årsagerne til den stigende handel var, at danske købmænd under neutralt flag handlede med lande, der var i krig.

# data[].attributes.body
Frederik 6.:
Den ældeste søn af Chr. 7
Født 28. januar 1768
Fætter Georg 3., som var konge af England.

Far: Humørsvingninger + tegn på psykisk sygdom.
Overtog den danske trone som 16 årig (1766) Blev gift samme år.
Forældrene blev gift uden at have mødt hinanden. Stedfortræder. Blev salvet som enevældige monarker i Slotskirken på Christians Borg.
Andre regerede for kongen pga sygdom.

Mor: Dronning Caroline Matilde
Få uger efter brylluppet kom hun til Danmark første gang.
Blev gift som 15 årig med sin fætter.
Hun var søster til den Britiske konge Georg d. 3.