# data[].attributes.attachment_link.description
I Aarhus Universitets imponerende aula har danmarkshistorien.dk optaget en række miniforedrag om centrale danmarkshistoriske begivenheder og begreber. Vil du stifte et hurtigt bekendtskab med et nyt emneområde eller skal du have opfrisket din hukommelse? Så vælg et foredrag eller flere fra serien og sug til dig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den danske velfærdsstat har en lang historie, der går tilbage til industrialiseringen i slutningen af 1800-tallet. Undervejs har den gennemgået forandringer, der skulle tilpasse den til samtiden og fremtiden.

I 1930'erne ændrede man vurderingsprincipperne med socialmininster K.K. Steinckes socialreform. I 1957 kom folkepensionen . Under 1960'ernes højkonjunktur udbyggede man velfærdsstatens services og ydelser med børnepasning, gratis sygehuse og gratis uddannelse. Statens Uddannelsesstøtte (SU) kom i 1970, og under den økonomiske krise i 1970'erne indførte man bistandshjælp og efterløn.

Med andre ord har velfærdsstaten siden sin begyndelse været udsat for forandringer, der skulle tilpasse den fremtiden. Det er også tilfældet i dag, hvor vi lever længere i en globaliseret verden, hvor teknologien åbner nye døre for, hvad der er muligt.

I videoklippet "Fra pligtsamfundet til rettighedssamfundet" taler professor Nina Smith om, at det bliver svært at bevare den universelle velfærdsmodel i sin nuværende form, fordi der sker store forandringer. Ved øget individualisering og globalisering ændrer fællesskabet sig, og derfor lægger borgerne i højere grad vægt på deres ret til at modtage velfærd end på deres pligt til at yde til . Dette betyder, at velfærdsstatens rolle og pligter ændrer sig.
SKÆVVRIDNING AF INDTÆGTER OG UDGIFTER
Der er en udvikling i gang, hvor der sker en skævvridning mellem og i velfærdsstaten. En af årsagerne til denne udvikling er demografien, altså forholdet mellem forskellige aldersgrupper. Der bliver flere ældre i forhold til yngre. Det betyder, at de yngre aldersgrupper skal arbejde mere for at kunne forsørge de ældre.

Såkaldte interne faktorer lægger altså et pres på den danske universelle model, og dette stiller politikerne over for centrale problemstillinger, for hvordan skal velfærdsstaten prioritere velfærd i fremtiden? Skal vi fastholde den traditionelle, universelle velfærdsmodel eller gå mere i retning af den selektive velfærdsmodel, som man kender fra Tyskland?

Samtidig presser også globaliseringen den danske velfærdsstat. Danmark skal konkurrere med lande, der har et markant lavere lønniveau. Hvis vi ikke fastholder eller skaber nye jobs, ser skattegrundlaget ud til at mindskes.

Se de to videoklip "Status over den danske befolkningssammensætning" og "Velfærd på skrump" og svar på nedenstående spørgsmål:
Opgave 2: Regeringsplaner
Se videoklippet "VKO-regeringens 2020-plan", og svar på nedenstående spørgsmål:
Opgave 3: Sundhedssystemet
Se videoklippene "Professor: Derfor må man prioritere i sundhedssystemet", "Dilemma: Skal dyr medicin være gratis for alvorligt syge?" og "Dilemma: Skal der spares på hjælpen til demente?", og svar på følgende spørgsmål:

# data[].attributes.attachment_link.description
Den danske velfærdsstat har en lang historie, der går tilbage til industrialiseringen i slutningen af 1800-tallet. Undervejs har den gennemgået forandringer, der skulle tilpasse den til samtiden og fremtiden. I 1930'erne ændrede man vurderingsprincipperne med socialmininster K.K. Steinckes socialreform. I 1957 kom folkepensionen .

# data[].attributes.body
Det er på tide at sige farvel til velfærdsstaten

# data[].attributes.attachment_link.description
It was not possible to log you back ind, please check your network settings...

# data[].attributes.attachment_link.description
Total government spending, including interest government expenditures, as share of national GDP

# data[].attributes.body
https://padlet.com/1fsuy5oocy/t65gn9g59191

# data[].attributes.body
https://padlet.com/astrid_hilligsoee_lisby/5g6316kqfz11

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING

Af Christian Arnth Jørgensen

Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

Når det er afgjort, at din klasse skal til prøve i samfundsfag, skal du og dine klassekammerater hver især bestemme jer for, om I vil gå til prøve alene eller sammen med én eller to fra klassen. I må højst være tre elever, der går til prøve sammen.

Emne og temaer

Jeres lærer laver en liste over emner og temaer, som I kan komme til prøve i. Det er emner og temaer, som I har arbejdet med i 9. klasse. Listen kan også indeholde emner og temaer fra 8. klasse. I grupper eller individuelt trækker I lod mellem disse emner og temaer.

Valg af delemne

Vi kan forestille os, at eleverne Sofie og Mathias fra 9. klasse har besluttet sig for at arbejde sammen. De har trukket emnet Økonomi, som klassen arbejdede med i 9. klasse. Da klassen arbejdede med emnet, var det især ud fra materialer og opgaver på fagportalen samfundsfag.gyldendal.dk.

Sofie og Mathias skal nu indkredse og selv vælge et delemne inden for det overordnede emne Økonomi. De kan vælge et af de fire delemner, der er på portalen under forløbet Tjek på økonomien ( Det økonomiske kredsløb, Frit marked eller planlagt produktion, Hvad skal varen koste? eller Når politikerne påvirker økonomien). Eller de kan vælge et af de underemner, som delemnerne består af. Men de kan også selv formulere et delemne, der går på tværs af portalens delemner - eller finde på et helt nyt delemne. Det skal blot være knyttet til Økonomi.

Sofie og Mathias og de andre elever i klassen kan få hjælp af deres lærer til at indkredse delemnet. Læreren foreslår, at eleverne begynder med en brainstorm over noget ved deres udtrukne emne, som de synes har været interessant, eller noget som de har undret sig over. Dette interessante eller undrende kan de formulere som et spørgsmål, der kan bruges senere til at udarbejde en problemstilling.

Sofies og Mathias' valg
Under Sofies og Mathias' brainstorm foreslår Sofie følgende spørgsmål:

Hvordan fungerer det økonomiske kredsløb?

Det går Mathias med til, og de taler med læreren om det. Hun siger, at det en rigtig god ide. De skal dog overveje, om det er for bredt.
Sofie og Mathias vælger i stedet et af de andre forslag, de har drøftet:

Hvordan påvirker teenagere det økonomiske kredsløb, og hvilke konsekvenser har deres forbrug?

Til en vejledning med deres lærer afgrænser de delemnet til, at det skal handle om dem selv og deres økonomiske vaner. Det synes Sofie og Mathias er spændende, efter de har set Luksusfælden på tv flere gange.
Problemstillingen

Det næste skridt er, at Sofie og Mathias skal udarbejde en problemstilling i tilknytning til deres delemne. De henter inspiration fra de spørgsmål, som er på portalen om emnet Tjek på økonomien. De bruger dog især den vejledning til formulering af problemstillinger, de kan finde på portalen.

I undervisningen har Sofie og Mathias lært, at en problemstilling består af et sæt af åbne spørgsmål.

At spørgsmålene udgør et "sæt" betyder, at de hører sammen og understøtter hinanden.

At et spørgsmål er "åbent" betyder, at man ikke bare kan svare "ja" eller "nej" til det. Desuden skal der ikke spørges til rene fakta, fx "Hvornår blev Lars Løkke Rasmussen født?"

Sofie og Mathias når frem til følgende problemstilling, som læreren godkender:

Hvorfor spiller teenagere overhovedet en rolle i det økonomiske kredsløb?

Hvilken indflydelse har teenageres forbrugsvaner i det økonomiske kredsløb?

Hvad kan politikerne gøre finanspolitisk for at påvirke de unges forbrugsvaner, og hvordan vil det i givet fald påvirke det økonomiske kredsløb?

Hvad er konsekvensen, hvis teenagere ikke er en del af det økonomiske kredsløb?

Kildesøgning

I arbejdet med delemnet skal Sofie og Mathias inddrage kilder. Dog højst fem. Kilderne skal bearbejdes og anvendes i besvarelsen af problemstillingen.

På nettet finder de en statistik med titlen "Unges levevilkår anno 2013". Den er udgivet af Danmarks Statistik og er lidt svær at læse, men den har mange vigtige tal og oplysninger.

Derefter har de fået fat i en rapport fra CEFU, Center For Ungdomsforskning, der beskriver den stadigt stigende materialisme blandt unge i Danmark.

Til sidst har de fået fat i en artikel fra avisen Information, der hedder "Unge har et super-forbrug". Den fortæller, at gruppen 13-18 årige lægger omkring 10 milliarder kroner i forretningerne om året.

Produktet

Som en del af forberedelsen til prøven skal Sofie og Mathias fremstille et produkt. Det indgår ikke i sig selv i bedømmelsen, men skal indgå i besvarelsen af deres problemstilling.

Sofie og Mathias har to ideer:

1. Den ene ide er en model af det økonomiske kredsløb, som de vil producere som en klassisk planche. Den skal hjælpe dem til at navigere rundt og forklare, hvordan det fungerer trin for trin.

2. Den anden ide er et videointerview med en politiker, en bankmand og en teenager om deres syn på forbrug og afgifter. Videoen laves ved hjælp af iMovie, PhotoStory eller et tilsvarende program.

Lærerens spørgsmål

Når Sofie og Mathias har afleveret deres produkt, udarbejder læreren 2-3 uddybende spørgsmål til problemstillingen og deres produkt.

Spørgsmålene kan fx handle om sammenhænge mellem de unges forbrug og den førte økonomiske politik i Danmark, samt hvad konsekvenserne kunne blive, hvis der er uligevægt i eksport og import.

Eleverne får først spørgsmålene ved prøvens begyndelse. De får dog forberedelsestid.

Forberedelsestid

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandsgrupper

Under forberedelsen har eleverne adgang til fx egne noter og opslagsværker.
Eksaminationen

Prøven inklusive fastsættelse af karakteren varer:

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandgrupper

Prøven foregår således:

Eleverne besvarer deres problemstilling med inddragelse af deres produkt.

Eleverne besvarer de lærerstillede spørgsmål.

Herefter følger en mere åben samtale mellem elever og lærer om delemnet, problemstillingen og produktet.

# data[].attributes.attachment_link.description
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING Af Christian Arnth Jørgensen Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

# data[].attributes.attachment_link.description
SkoDa - Skolernes Databaseservice, der giver l�rere og elever adgang til s�gning i store, eksterne, professionelle databaser.

# data[].attributes.body
1. Opnå viden om den danske velfærdsstats indtægter og udgifter.

2. Diskutere, hvordan velfærden skal fordeles i Danmark.

3. Få kendskab til forskellige måder at organisere et velfærdssamfund på.

4. Vurdere fordele og ulemper ved forskellige velfærdsmodeller.

5. Blive bevidste om de udfordringer, den danske velfærdsstat står overfor i dag.

6. Reflektere over, hvordan velfærdsstaten skal organiseres i fremtiden med de udfordringer, den står overfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De moderne velfærdsstaters historie går tilbage til den sidste halvdel af 1800-tallet. Dengang blev det en almindelig opfattelse, at staten skal spille en rolle for at sikre borgerne fundamentale sociale vilkår. På samme tid voksede presset fra den nye klasse af arbejdere for at få grundlæggende sociale rettigheder og sikring af ordentlige vilkår på arbejdsmarkedet. Fremkomsten af de moderne velfærdsstater kan ses som et kompromis mellem den liberale markedsøkonomi og den socialistiske lighedstanke. I Danmark er velfærdsstaten betydeligt mere udbygget end i de fleste andre lande - med en omfattende social sikring og en mindre grad af ulighed i indkomstfordelingen. Størstedelen af velfærdsstatens opgaver finansieres over skatten, og da det danske velfærdssystem er karakteriseret af høj omfordeling, er skattetrykket ligeledes højere end i andre lande. Fordelingen af goderne er en af de primære politiske skillelinjer i den politiske debat i velfærdsstaten.

# data[].attributes.attachment_link.description
De moderne velfærdsstaters historie går tilbage til den sidste halvdel af 1800-tallet. Dengang blev det en almindelig opfattelse, at staten skal spille en rolle for at sikre borgerne fundamentale sociale vilkår. På samme tid voksede presset fra den nye klasse af arbejdere for at få grundlæggende sociale rettigheder og sikring af ordentlige vilkår på arbejdsmarkedet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De moderne velfærdsstaters historie går tilbage til den sidste halvdel af 1800-tallet. Dengang blev det en almindelig opfattelse, at staten skal spille en rolle for at sikre borgerne fundamentale sociale vilkår. På samme tid voksede presset fra den nye klasse af arbejdere for at få grundlæggende sociale rettigheder og sikring af ordentlige vilkår på arbejdsmarkedet. Fremkomsten af de moderne velfærdsstater kan ses som et kompromis mellem den liberale markedsøkonomi og den socialistiske lighedstanke. I Danmark er velfærdsstaten betydeligt mere udbygget end i de fleste andre lande - med en omfattende social sikring og en mindre grad af ulighed i indkomstfordelingen. Størstedelen af velfærdsstatens opgaver finansieres over skatten, og da det danske velfærdssystem er karakteriseret af høj omfordeling, er skattetrykket ligeledes højere end i andre lande. Fordelingen af goderne er en af de primære politiske skillelinjer i den politiske debat i velfærdsstaten.

# data[].attributes.attachment_link.description
De moderne velfærdsstaters historie går tilbage til den sidste halvdel af 1800-tallet. Dengang blev det en almindelig opfattelse, at staten skal spille en rolle for at sikre borgerne fundamentale sociale vilkår. På samme tid voksede presset fra den nye klasse af arbejdere for at få grundlæggende sociale rettigheder og sikring af ordentlige vilkår på arbejdsmarkedet.