# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontakt os

Nationalt Videncenter for Ordblindhed
og andre Læsevanskeligheder
Humletorvet 3
1799 København V
+45 41 89 90 90
info@videnomlaesning.dk

EAN 5798009882882
CVR 30891732

Om Centreret

Centeret drives af Nationalt Videncenter for Læsning via finanslovsbevilling fra Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nationalt Videncenter for Ordblindhed og andre Læsevanskeligheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt os Nationalt Videncenter for Ordblindhed og andre LæsevanskelighederHumletorvet 31799 København V+45 41 89 90 90 info@videnomlaesning.dk EAN 5798009882882CVR 30891732 Om Centreret Centeret drives af Nationalt Videncenter for Læsning via finanslovsbevilling fra Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.title
‎Praksis: 28 Hvad er ordblindhed og DLD egentlig? m. Stine Fuglsang Engmose on Apple Podcasts

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Show Praksis, Ep 28 Hvad er ordblindhed og DLD egentlig? m. Stine Fuglsang Engmose - Nov 20, 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindenetværkets formål
Ordblindenetværket er et netværk for fagpersoner, der arbejder med læse- og skriveteknologi i undervisningen af ordblinde elever, studerende og kursister. Formålet med netværket er at give fagpersonerne mulighed for national sparring i et forum, hvor man let og hurtigt kan få adgang til en række nyttige informationer og mulighed for at udveksle erfaringer med andre.
Ordblindenetværket på Danmarks Læringsfestival
Ordblindenetværket får et særligt spor på Danmarks Læringsfestival med faglige oplæg og netværk. Der opkræves deltagerbetaling for at deltage i Ordblindenetværkssporet på Danmarks Læringsfestival.
Redaktører
Styrelsen for Undervisning og Kvalitet er ansvarlig for den redaktionelle del af Ordblindenetværket.

De to redaktører er:

Stina Kjær Madsen, Specialkonsulent, Center for Udgående Kvalitetsarbejde og Specialpædagogisk Støtte, STUK .

Trine Nobelius, Specialkonsulent, Center for Udgående Kvalitetsarbejde og Specialpædagogisk støtte, STUK.

Styrelsen for It og Læring er ansvarlig for den tekniske del af Ordblindenetværket.
Referencegruppe
Referencegruppens medlemmer repræsenterer uddannelsesområdet og består af:

Erik Arendal, Specialkonsulent, Rådgivnings- og støttecentret, Aarhus Universitet.

Hanne Nissen Sabalic, Læse- og sprogkonsulent, Syddjurs Kommune og formand for Læsekonsulenternes Landsforening.

Helle Bonderup Grene, Læreruddannelsen, VIA University College.

Jens Lau Pedersen, Forstander, Kragelund Efterskole.

Kirsten Friis Larsen, Faglig og pædagogisk konsulent, Nationalt Videncenter for Læsning.

Laura Kongskov, Læse- og skrivevejleder, Rådgivnings- og støttecentret, Aarhus Universitet.

Marie Wolter Bertelsen, Uddannelsesleder, ordblindeområdet, VUC Roskilde.

Pernille Schwartz, Læsevejleder, SOPU København og formand for EUD Læsevejlederforeningen.

Visti Søvsø Hansen, Afdelingsleder, Kompetencecenter for Læsning i Århus.

Medlemskab
Medlemskab af Ordblindenetværket er gratis. Medlemskab giver adgang til dialog i Ordblindenetværkets digitale forum.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindenetværkets formål Ordblindenetværket er et netværk for fagpersoner, der arbejder med læse- og skriveteknologi i undervisningen af ordblinde elever, studerende og kursister. Formålet med netværket er at give fagpersonerne mulighed for national sparring i et forum, hvor man let og hurtigt kan få adgang til en række nyttige informationer og mulighed for at udveksle erfaringer med andre.

# data[].attributes.attachment_link.description
I samarbejde med journalist, Niels Svanborg, har vi skabt podcastserien "Dysleksivenlig skole". Podcasten er tilgængelig herunder og på alle de gængse podcast-platforme. Desuden kan du se små film fra optagelserne, og du har mulighed for at downloade materialer, der er udviklet til programmerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nota er et bibliotek og videncenter der beskæftiger sig med bøger og læsning for mennesker med syns- og læsehandicap.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alinea er en del af Egmont, som er Danmarks største mediekoncern. Egmont er en dansk fond, som hvert år giver næsten 100 millioner kroner til børn og unge, der har det svært. Derudover er Alinea en del af L&R Uddannelse - et af Danmarks største og førende læringshuse, som også rummer Akademisk Forlag, Praxis, GoTutor og Plus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af: Katja Vilien

Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder. Selvom kernevanskeligheden i dysleksi har direkte betydning for afkodning og stavning, oplever mange desværre følgevirkninger i form af mindre læseerfaring, begrænset ordforråd og mindre genrekendskab.

I dette vidensunivers har vi samlet forskningsbaseret viden og konkret inspiration til dig, der er optaget af ordblindevenlig undervisning. Universet udvides løbende med nye materialer, da Børn og unge i skriftsprogsvanskeligheder er et særligt indsatsområde i Nationalt Videncenter for Læsning i 2019-2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af: Katja Vilien Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder.

# data[].attributes.body
videnscenter for læsning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har du 5 minutters lyttetid, så hør centerets podcast om læsning, skrivning og sprog. Du finder dem nedenfor samt på vores kanal på Podbean.

Tidlige læsere

Nogle børn kan læse inden de starter i skolen. Men hvordan lærer de at læse så tidligt? Hvad betyder det for et barn at være en tidlig læser? Og hvad er skolens opgave?

Det har Nationalt Videncenter for Læsning undersøgt i projektet Tidlige læsere. Her har forsker Peter Heller Lützen gransket forskningslitteraturen og interviewet børn, der alle kunne læse inden skolestart. I denne podcast zoomer vi ind på nogle af undersøgelsens pointer.

Idé og tilrettelæggelse: Henriette Romme Lund og Peter Heller Lützen

Produktion: Siri Bonde

Podcasten er produceret med støtte fra Undervisningsministeriet som del af formidlingsprojektet "Ind i øret ud i skolen"

Your browser does not support the audio element.

Literacy, litteraturundervisning og en skole for alle - kommentar v. Johannes Fibiger

I denne podcast kommenterer Johannes Fibiger, der er lektor på Læreruddannelsen i Silkeborg, på artiklen "Literacy, litteratundervisning og en skole for alle".

Artiklen, der er skrevet af den norske litteratur- og literacy-forsker Sylvi Penne, udgør kernen i den seneste udgivelse på Nationalt Videncenter for Læsnings site literacy.dk. Her kan man både læse selve artiklen, læse kommentarer til den - og høre dem.

Sylvi Penne giver i artiklen en række bud på, hvorfor forskellige grupper af elever klarer sig godt og skidt i skolens litteraturundervisning, hvad literacy har med litteraturundervisning at gøre, og hvordan litteraturundervisningen kan fremme lighed i samfund som Norge og Danmark.

I sin kommentar til artiklen er lektor Johannes Fibiger skeptisk over for litteraturundervisningens muligheder for at skabe lighed i samfundet. Han er enig i mange af Sylvi Pennes pointer, men mener, at den teknologiske udvikling har ændret på nogle de præmisser, som Sylvi Penne diskuterer litteraturundervisningens udfordringer ud fra.

Ide, tilrettelæggelse og redigering: Søren Eefsen, Nationalt Videncenter for Læsning

Produktion: Siri Bonde

Podcasten er produceret med støtte fra Undervisningsministeriet som del af formidlingsprojektet "Ind i øret ud i skolen"

Your browser does not support the audio element.

Literacy, litteraturundervisning og en skole for alle - kommentar v. Nikolaj Frydensbjerg Elf

I denne podcast kommenterer Nikolaj Frydensbjerg Elf, der er professor i uddannelsesvidenskab ved Institut for Kulturvidenskaber på Syddansk Universitet, på artiklen "Literacy, litteratundervisning og en skole for alle".

Artiklen, der er skrevet af den norske litteratur- og literacy-forsker Sylvi Penne, udgør kernen i den seneste udgivelse på Nationalt Videncenter for Læsnings site literacy.dk. Her kan man både læse selve artiklen, læse kommentarer til den - og høre dem.

Sylvi Penne giver i artiklen en række bud på, hvorfor forskellige grupper af elever klarer sig godt og skidt i skolens litteraturundervisning, hvad literacy har med litteraturundervisning at gøre, og hvordan litteraturundervisningen kan fremme lighed i samfund som Norge og Danmark.

Nikolaj Frydensbjerg Elf fremhæver Sylvi Pennes tilgang til den typiske måde at bedrive litteraturundervisning på. Den skal nemlig ifølge Sylvi Penne ikke nødvendigvis ændres, snarere skal elever fra bogfattige hjem introduceres mere tydeligt til undervisningsformen. Til gengæld er Nikolaj Frydensbjerg Elf uenig, når Sylvi Penne afviser, at litteraturundervisningen skal prioritere elevernes oplevelse af litteratur.

Ide, tilrettelæggelse og redigering: Søren Eefsen, Nationalt Videncenter for Læsning

Produktion: Siri Bonde

Podcasten er produceret med støtte fra Undervisningsministeriet som del af formidlingsprojektet "Ind i øret ud i skolen".

Your browser does not support the audio element.

Literacy, litteraturundervisning og en skole for alle - kommentar v. Ida Geertz-Jensen

I denne podcast kommenterer Ida Geertz-Jensen, der er lærer på Vestegnens Privatskole, på artiklen "Literacy, litteratundervisning og en skole for alle".

Artiklen, der er skrevet af den norske litteratur- og literacy-forsker Sylvi Penne, udgør kernen i den seneste udgivelse på Nationalt Videncenter for Læsnings site literacy.dk. Her kan man både læse selve artiklen, læse kommentarer til den - og høre dem.

Sylvi Penne giver i artiklen en række bud på, hvorfor forskellige grupper af elever klarer sig godt og skidt i skolens litteraturundervisning, hvad literacy har med litteraturundervisning at gøre, og hvordan litteraturundervisningen kan fremme lighed i samfund som Norge og Danmark.

I sin kommentar til artiklen er lærer Ida Geertz Jensen enig i en lang række af Sylvi Pennes pointer omkring hjemmets betydning for, hvordan børn klarer sig i skolen. Hun er dog uenig i andre, for eksempel om forholdet mellem dannelse og literacy. Og så tilføjer hun bekymringer over litteraturens status i skolens danskundervisning i det hele taget til diskussionen af artiklen.

Ide, tilrettelæggelse og redigering: Søren Eefsen, Nationalt Videncenter for Læsning

Produktion: Siri Bonde

Podcasten er produceret med støtte fra Undervisningsministeriet som del af formidlingsprojektet "Ind i øret ud i skolen"

Your browser does not support the audio element.

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du 5 minutters lyttetid, så hør centerets podcast om læsning, skrivning og sprog. Du finder dem nedenfor samt på vores kanal på Podbean. Nogle børn kan læse inden de starter i skolen. Men hvordan lærer de at læse så tidligt? Hvad betyder det for et barn at være en tidlig læser?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Så er den her ... 🙏

Podcasten "Mit barn er ordblind" - produceret af journalist Niels Svanborg og udgivet af Ordblindeforeningen.

I april måned blev jeg inviteret til at sidde bag mikrofonen som ekspert i tre af i alt otte afsnit og tale med Niels Svanborg om tre højaktuelle emner "Hvad er ordblindhed", "Mit barn er lige testet ordblind - hvad så?", samt "Hvordan kan digitale hjælpemidler hjælpe mit barn?

Det var tre fantastiske timer, hvor jeg for alvor kunne tale med om mit hjertebarn "De ordblinde børn"❤️🎤

Jeg er enormt glad for, at vi med denne podcast når et skridt nærmere målet om at udbrede større viden og forståelse for et for mig at se overset emne.

Udsendelsen er lavet til forældre, men er uden tvivl også relevant for lærere, læsevejledere og andre, der har ordblindhed tæt inde på livet.

Podcasten bliver udgivet i ugerne frem til skolernes sommerferie. De første to programmer kan hentes på Spotify og alle andre podcast-apps. Og et særligt aktuelt introprogram, der præsenterer podcasten

Du kan lytte til de første afsnit her på siden eller via Spreaker, Spotify eller Apples podcast.

Jeg håber, du tager godt imod afsnittene, at det kan lette nogle områder omkring ordblindhed for dig og ikke mindst give nogle hænderne-over-hovedet oplevelser derude 🙌

Du må meget gerne dele i dit netværk eller i andre grupper på Facebook, så flest muligt kan få glæde og gavn af denne gratis mulighed for at blive klogere på ordblindhed.

Jeg modtager meget gerne respons fra dig.

# 0 - INTROPODCAST. Hvordan skaber jeg en god skolestart for mit ordblinde barn efter Coronapausen?

Vi introducerer podcasten "Mit barn er ordblind". I afsnit 0 taler vi med lærer og læsevejleder, Mie Askjær Midtgaard om, hvordan man som forældre kan hjælpe børnene til en god skolestart efter den lange coronapause. Hvordan afstemmer man forventningerne sammen med sit barn? Og hvordan forbereder man både barnet og sig selv på skolens udfordringer og den nye hverdag?
Listen to "INTROPROGRAM - Hvordan skaber jeg en god skolestart for mit ordblinde barn efter Coronapausen?" on Spreaker.
# 1 - Hvad er ordblindhed?

Vi skal i dette afsnit blive klogere på, hvad ordblindhed er. Lærer, læsevejleder og ordblindeekspert Mie Askjær Midtgaard fra Ordblindetalent.dk fortæller om, hvad det vil sige at være ordblind. Hvad sker der i hjernen? Hvilke tegn er der på ordblindhed? Hvilke udfordringer giver det børnene i skolen? Og hvorfor er det så vigtigt, at alle ved mere om, hvad det vil sige at være ordblind.
Listen to "# 1 - Hvad er ordblindhed?" on Spreaker.

# 2 - Hvornår og hvordan tester man for ordblindhed?

Hvordan tester man for ordblindhed. Og hvornår det er det rette tidspunkt at teste børnene. Det fortæller lærer, læsevejleder og ordblindeekspert Line Leth Jørgensen om i dette afsnit. Hun fortæller også om, hvordan skolen kan teste børnene grundigt, så testen kan anvendes effektivt i tilrettelæggelsen af undervisningen. Og så giver hun gode råd til, hvordan man taler med både skolen og sit eget barn om testen - både før og efter testen.
Listen to "# 2 - Hvornår og hvordan tester man for ordblindhed?" on Spreaker.
# 3 - Mit barn er lige testet ordblind - hvad er næste skridt?

Hvad gør man som forældre, når ens barn lige er testet ordblind? Lærer, læsevejleder og ordblindeekspert Mie Askjær Midtgaard fra ordblindetalent.dk giver gode og konkrete råd til, hvordan forældre kan gå i dialog med skolen om en god handleplan for barnets undervisning. Mie fortæller desuden om vigtigheden af, at både barnet, forældre og kammerater ved noget om, hvad det vil sige at være ordblind. Programmet henvender sig særligt til forældre til børn, der lige er testet ordblinde.
Listen to "#3 - Mit barn er lige testet ordblind - hvad er næste skridt?" on Spreaker.
# 4 - Hvordan kan ekstra undervisning hjælpe ordblinde børn bedst muligt?

Ekstra undervisning i skolen kan være en stor hjælp for mange ordblinde børn. Ikke bare som læse- og stavetræning men også som hjælp til at håndtere skoledagen, så de ordblinde børn kan være med i undervisningen på lige fod med de øvrige børn. I programmet taler vi om forskellige typer af ekstra undervisning, hvad den ekstra undervisning kan betyde for barnet, og om hvordan man går i dialog med skolen om barnets ekstra undervisning. Og så taler vi om de mange muligheder uden for skolen, og hvordan man finder det rette tilbud. Programmets ekspert er lærer, læsevejleder og ordblindeekspert Line Leth Jørgensen. Listen to "#4 - Hvordan kan ekstra undervisning hjælpe ordblinde børn bedst muligt?" on Spreaker.

# 5 - Hvordan bliver skolen bedre for de ordblinde børn? Og hvad kan jeg gøre som forældre?

Hvordan bliver skolen bedre for de ordblinde børn? Og hvordan kan forældrene engagere sig i barnets skolegang. Det det taler vi om i dette program i podcastserien "Mit barn er Ordblind" - hvad så.

Lærer, læsevejleder og ordblindeekspert Line Leth Jørgensen fortæller om den ordblindevenlige undervisning i skolen. Og hun giver gode råd til, hvordan forældre kan gå i dialog med skolen, hvis de ikke synes, at indsatsen er god nok - eller at barnet ikke trives.
Listen to "# 5 - Hvordan bliver skolen bedre for de ordblinde børn? Og hvad kan jeg gøre som forældre?" on Spreaker.
#6 - Hvordan kan de digitale hjælpemidler hjælpe mit ordblinde barn?

I dette program kan du høre om digitale hjælpemidler til ordblinde børn. Læsevejleder og ordblindeekspert Mie Askjær Midtgaard fra Ordblindetalent.dk fortæller om, hvilke typer af hjælpemidler der findes, og hvordan de kan hjælpe de ordblinde børn. I programmet taler vi også om, hvorfor nogle børn har lidt svært ved at tage de digitale hjælpemidler til sig, og hvad man som forældre og skole så kan gøre. Listen to "#6 - Hvordan kan de digitale hjælpemidler hjælpe mit ordblinde barn?" on Spreaker.

#7 - Hvordan kan jeg hjælpe mit ordblinde barn med lektier?

I dette afsnit sætter vi fokus på lektielæsning. Programmets gæst er Stine Kristensen, der foruden at være folkeskolelærer, selv er ordblind og har tre ordblinde drenge. Vi taler om lektiemængden, om vaner, om hvordan du kan læse lektier sammen med dit barn på en god måde, og lidt om hvordan du og dit barns lærere kan hjælpe med at tilpasse lektierne til dit ordblinde barn.
Listen to "#7 - Hvordan kan jeg hjælpe mit ordblinde barn med lektier?" on Spreaker.
# 8 - Hvordan kan du som forældre få hjælp og rådgivning om skolens indsats for dit ordblinde barn?

I dette program kan du høre, hvordan du som forældre kan få hjælp og rådgivning, hvis du er usikker eller direkte utilfreds med skolens indsats for dit ordblinde barn? Det eksempelvis være, hvis du ikke kan få skolen til at teste dit barn for ordblindhed, eller hvis skolen ikke giver den nødvendige supplerende undervisning.

I programmet møder vi Janne Sabroe, der rådgiver i Ordblindeforeningen. Janne ved som rådgiver i Ordblindeforeningen en masse om de problemer, som mange forældre til ordblinde børn støder på. Hun ved alt om, hvad børn og forældre har krav på, og hun hjælper hvert år mange forældre og børn. Janne fortæller både om, hvad hun kan gøre som rådgiver, og hvad man selv som forældre kan gøre, når man ikke er tilfreds med skolens indsats for det ordblinde barn.

Programmet gennemgår desuden også de rettigheder, som børnene har i følge Folkeskoleloven, og hvordan man kan bruge de rettigheder i dialogen med skolen - ofte med en rådgiver fra Ordblindeforeningen på sidelinjen.

Listen to "# 8 - Hvordan kan du som forældre få hjælp og rådgivning om skolens indsats for dit ordblinde barn?" on Spreaker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcasten "Mit barn er ordblind" - produceret af journalist Niels Svanborg og udgivet af Ordblindeforeningen. I april måned blev jeg inviteret til at sidde bag mikrofonen som ekspert i tre af i alt otte afsnit og tale med Niels Svanborg om tre højaktuelle emner "Hvad er ordblindhed", "Mit barn er lige testet ordblind - hvad så?", samt "Hvordan kan digitale hjælpemidler hjælpe mit barn?

# data[].attributes.headline
Artikel om udfordringer ved fjernundervisning

# data[].attributes.subject
Artikel om udfordringer ved fjernundervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Corona
Ordblinde elever sidder alene med deres læse-skriveteknologi og ofte med en større mængde skriftligt arbejde end normalt. Et kompetencecenter giver gode råd om, hvordan lærere og læsevejledere kan støtte ordblinde elever i en tid med onlineundervisning.

Det er en særlig udfordring for ordblinde elever at sidde hjemme, mens deres skole er lukket ned. Det fik i sidste uge Kompetencecenter for Læsning i Aarhus til at afholde webinaret 'Ordblinde og onlineundervisning. Hvordan støtter man som underviser elever i læse-skrivevanskeligheder bag skærmene?'

"Ud over læse-skrivevanskeligheder bøvler mange med arbejdshukommelse og overblik. De kan være længe om at behandle informationer, har svært ved at fastholde opmærksomheden og husker måske kun det sidste af en mundtlig besked. Det er også svært for dem at løse opgaver med flere trin, og de har vanskeligt ved at planlægge deres tid", indledte skolekonsulent Birgitte Bønding.

Artiklen fortsætter under banneret

Man kan hjælpe eleverne med skriftlige arbejdsplaner og ved at sende dem links i chatten i det forum, man kommunikerer i.

"Vi giver vores elever ugeplaner og dagsplaner på forhånd, så de ved, hvad de skal, og vi sætter tid på opgaverne. 20 minutter til det og 10 minutter til det. Det er også en god ide at være tydelig om lektier. Måske skal man differentiere på mængden til de ordblinde elever", sagde Birgitte Bønding.

Udfordringer ved at bruge læse-skriveteknologi derhjemme

Elever, som ikke bruger deres læse-skriveteknologi automatiseret, kan blive usikre på, hvordan og hvor hurtigt de skal læse en opgave.

"Måske kan teksten slet ikke læses digitalt på den portal, klassen løser opgaver i. Man skal også være opmærksom på, at det for nogle elever tager ekstra tid at løse en opgave, fordi de skal bruge læse-skriveteknologi", sagde Birgitte Bønding.

De ældste elever skal træne meget, men webprøver er bare ikke fedt, når man er ordblind og sidder derhjemme.

"Her kan man måske samle en gruppe elever med læse-skrivevanskeligheder på Meet, og gennemgå prøven. De kan også lave gruppearbejde på Meet. Mange synes, det er rart at være i en fast gruppe, hvor de andre elever ved, at man har brug for lidt længere tid, eller også kan ordblinde være i en gruppe med lærerstøtte".

Særskilte digitale møder med ordblinde elever giver tryghed

Der er stadig ordblinde elever, som finder det pinligt at bede læreren om hjælp, og på Meet kan alle klassekammerater høre, når de gør det. Derfor kan det være en ide at samle de ordblinde elever i et særskilt møde på Meet, hvor de kan stille spørgsmål, og hvor læreren kan hjælpe dem med deres læse-skriveteknologi.

"Det giver tryghed, og samtidig kan læreren spørge til, hvordan eleverne trives derhjemme. Det er også vigtigt at holde kontakt til forældrene. De er måske selv ordblinde og har svært ved at hjælpe eleven, så er der noget, man som lærer kan hjælpe med?"

For at støtte eleverne i fagene benytter Kompetencecenter for Læsning i Aarhus skriveskabeloner og giver eleverne stilladser til opgaverne, især i opgaver med flere trin. For eksempel kan dansklæreren bruge en skabelon med plads til at skrive visForF fstikord og genretræk ude i siden, og når eleven har udfyldt de tilhørende kasser, er han færdig med opgaven.

"Igen hjælper skriftlig information og krav til opgaven eleven helt vildt. Samtidig giver det læreren stor mulighed for at differentiere ved at tilføre få eller mange stikord", sagde Birgitte Bønding.

Tænk i alternative former for aflevering

Kompetencecentret oplever, at eleverne bruger tale-til-tekst meget mere end tidligere. Nogle indtaler hele tekster, andre enkelte ord eller sætninger.

"Fordelen ved indtaling er, at eleverne får udvidet deres ordforråd, for når de skal skrive, vælger de ord, de kender. Tale-til-tekst giver dem også mulighed for at komme op i tempo i gruppearbejde", fortalte Birgitte Bønding og opfordrede lærere til at tænke i alternativer i forhold til de dokumenter, eleverne skal aflevere.

"Kan det være en lydfil eller en video i stedet for tekst? Når nu skriftlighed er det allersværeste for eleverne, skal vi så ikke give dem andre muligheder", spurgte skolekonsulenten reflekterende deltagerne i webinaret.

Fra passiv til aktiv faglig læsning

Det kan også være en udfordring for ordbinde elever at få indholdet ud af en tekst, som bliver læst op.

"Det er passivt at trykke på play-knappen, og derfor er der fare for, at eleverne lytter uden at forstå, hvad de hører. Men der er greb til af få dem til at lytte og lave aktiv læsning", fortalte skolekonsulent Mikael Steensgaard i sit indlæg:

Man kan for eksempel bede eleven markere det afsnit, han får læst op, så han kan følge med i teksten, og man kan gøre opmærksom på, hvordan han fremhæver sætninger.

"Fagtekster kan have mange elementer, så her må man guide eleverne i, hvordan de går til teksten med deres læse-skriveteknologi. Det er afgørende at italesætte læseformålet og give eleverne læseruter: Hvad skal du læse først, og hvad fortsætter du med? Det er også vigtigt, at eleven tilpasser læsehastigheden på den digitale oplæsning, og når eleven møder svære ord, kan han enten bruge tilgængelige ordbøger eller slå op i Google billeder. Det sidste er en vej til at forstå hurtigt og er samtidig en vej til en mere aktiv læsning", sagde Mikael Steensgaard.

Lettere for ordblinde at få instruktion på dansk i sprogfag

Mange ordblinde har det svært med fremmedsprog, især engelsk. Så når man underviser online, er det en god ide at lade være med at give mundtlig instruktion og skrive opgaver på fremmedsprog. Eller i hvert fald sørge for også at fortælle på dansk, hvad eleven skal.

"Det er dobbelt op, hvis eleverne først skal bruge tid på at finde ud af, hvad de skal, så lav en skriftlig arbejdsplan på dansk. Det er også en god ide at minimere opgaverne. En lang tekst kan være en stor mundfuld for en elev, som skal kæmpe sig igennem 20 linjer. Så find ud af, hvad eleven skal lave", lød opfordringen fra skolekonsulent Lone Lyngkilde.

Mange elever kan ikke lide at tale på fremmedsprog i Meet, når andre lytter med. Her kan man lave et privat rum på Meet, hvor klassens ordblinde elever kan tale med læreren. Eller man kan bede eleverne lave en indtaling til læreren.

"Man kan også tale med elever og forældre om, at eleven skal øve sproget derhjemme. Det kan være ved at se film og serier eller lytte til sange. Subreader til at læse undertekster op fungerer godt for mange ordblinde", sagde Lone Lyngkilde.

Læsevejlederen kan indkalde ordblinde elever til møde

Selv om eleverne sidder derhjemme, behøver læsevejledere ikke føle sig arbejdsløse. Man kan for eksempel indkalde ordblinde elever til et onlinemøde og tage en snak om deres trivsel, og hvad de har af udfordringer.

"Lige nu er ordblinde elever hårdt prøvede derhjemme, så de har brug for nogle at spejle sig i", sagde skolekonsulent Ditte Wolf Krogh i sit indlæg på webinaret.

"Læsevejledere kan også holde korte oplæg om, hvad det vil sige at være ordblind, og de kan finde eksempler på ordblinde rollemodeller. De kan også repetere, hvordan eleverne bruger deres læse-skriveteknologi. Eleverne siger ikke altid selv, hvad de har brug for at få at vide, og derfor er det en god ide at indkalde dem til møde".

Læsevejledere kan hjælpe faglærere med tip

Eleverne får i øjeblikket en stor mængde skriftlige opgaver, så læsevejledere kan også inddrage faglærere i, hvordan de kan hjælpe deres ordblinde elever med skriveskabeloner og modeltekster.

"Man kan også holde oplæg for faglærere og skabe rum for, at de deler undervisningsforløb og giver hinanden ideer til, hvordan de kan integrere ordblinde elever i undervisningen. Man kan også oprette en digital kontortid, hvor faglærerne kan få vejledning og stille spørgsmål", sagde Ditte Wolf Krogh.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblinde elever har brug for ekstra støtte hjemme bag skærmene - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Corona Ordblinde elever sidder alene med deres læse-skriveteknologi og ofte med en større mængde skriftligt arbejde end normalt. Et kompetencecenter giver gode råd om, hvordan lærere og læsevejledere kan støtte ordblinde elever i en tid med onlineundervisning. Det er en særlig udfordring for ordblinde elever at sidde hjemme, mens deres skole er lukket ned.

# data[].attributes.headline
Projekt på Nationalt Videncenter for læsning

# data[].attributes.subject
Projekt på Nationalt Videncenter for læsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Læsesucces for ordblinde børn - et tværfagligt samarbejde om ordblinde børns læseudvikling er et landsdækkende projekt, der gennemføres i samarbejde med 12 skoler fra 12 kommuner og landets seks professionshøjskoler. Projektet er særlig målrettet "dobbeltudfordrede børn", det vil sige ordblinde bør...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inspiration til læse- og staveundervisning for ordblinde

For de fleste elever er skolestarten og dermed også læseindlæringen forbundet med stor glæde. At lære om bogstavernes lyde, og hvordan de kan sættes sammen til ord og sætninger, er med til at åbne for en helt ny verden, hvor eleverne får adgang til skriftsproglig viden og fortællinger. Desværre er det sådan, at ikke alle elever oplever samme glæde i mødet med skriftsproget. De har store vanskeligheder med at lære at danne ord ud fra bogstaverne og deres tilhørende lyde, og deres læsning bliver både langsom og upræcis. Ofte viser det sig, at denne elevgruppe er ordblinde.
Ordblindhed kan udvikle sig til et omfattende handicap, hvis ikke der i tide foretages en kvalificeret og systematisk indsats. I dag findes der stort set kun uddannelser eller jobs, der fordrer sikre og smidige skriftsproglige færdigheder. Dertil kommer, at automatisering og outsourcing af ufaglært arbejde konstant reducerer antallet af jobs med beskedne læsekrav (Gellert m.fl., 2007).

Ovenstående understreger vigtigheden af, at elever med ordblindhed får tilbudt en målrettet og særligt tilrettelagt undervisning, der støtter og fremmer deres skriftsproglige færdigheder og anvendelse af LST (læse-skriveteknologi), så de opnår et stærkere fundament for succes i deres uddannelsesforløb. En tidlig systematisk indsats har forskningsmæssigt vist sig mest effektiv (NRP, 2000).

Denne artikel beskriver, hvordan sådan en indsats kan tilrettelægges med udgangspunkt i Alineas læse- og stavemateriale Ord.

Ordblindhed er ikke en statisk vanskelighed, for undervisning nytter!

FORSKNINGSBASEREDE ANBEFALINGER

Denne artikel fokuserer på den grundlæggende/eller basale undervisning af elever med ordblindhed inden for ordlæsning og stavning. Undervisningen tager udgangspunkt i de indholdselementer og strategier, der findes i Ord, og hvordan undervisningen integreres og interagerer med LST.

Ordblindhed er ikke en statisk vanskelighed, for undervisning nytter! Det er veldokumenteret, at elever med ordblindhed kan indhente (noget af) det forspring, deres jævnaldrende klassekammerater har, både i opmærksomhed på sprogets enkeltlyde, læsning af nye ord, sikkerhed i læsning af ord samt i tekstforståelse (fx Lovett m.fl., 2000; Torgesen m.fl., 2001). Det er især den tidlige systematiske indsats, der har vist sig mest effektiv, men undersøgelser viser også, at læseundervisning for voksne med ordblindhed nytter (se fx Holders m.fl., 1996).

INDHOLDET I EN UNDERVISNING, DER VIRKER

Heldigvis findes der i dag veldokumenteret viden om, hvad der er en farbar vej for elever med ordblindhed i undervisningen i læsning og stavning. I USA har man sammenfattet resultaterne fra et stort antal veludførte og pålidelige effektundersøgelser i en metaanalyse foretaget af National Reading Panel (National Reading Panel, 2000). Denne rapport præsenterer således veldokumenteret viden om, hvilke færdigheder, metoder og redskaber, det især er vigtigt at fokusere på i undervisningen, og som har en positiv effekt. Det drejer sig om følgende:

FONOLOGISK OPMÆRKSOMHED

Centrale opgaver i det indledende arbejde med fonologisk opmærksomhed er fx, at eleverne finder den første vokallyd i et ord, og at de udpeger, hvilke ord der begynder med samme lyd. Denne øvelse kan efterfølges af sværere aktiviteter, hvor eleverne skal tage stilling til, hvilke vokallyde udvalgte ord ender på, eller hvilke (og hvor mange) vokaler de kan høre i forskellige ord (Ibid.).

Nedenfor ses eksempler på sådanne øvelser med gradvis stigende progression.
Ord 1, s. 7 + 8 og Ord 2, s. 7.

Elever med ordblindhed har i særlig grad brug for systematisk undervisning i at læse og stave ord, som har en standardudtale.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED STANDARDUDTALE

Ovenstående træning i fonologisk opmærksomhed styrker elevernes forudsætninger for at lære at udnytte skriftens principper for lyd, og det udgør således et godt udgangspunkt for undervisningen i ordlæse- og stavefærdigheder (Elbro, 2007).

Elever med ordblindhed har i særlig grad brug for systematisk undervisning i at læse og stave ord, som har en standardudtale. Eleverne skal kort sagt lære at læse og stave lydret på baggrund af en rolig og stabil progression. Sådan en undervisning fremmer elevernes etablering af ortografiske repræsentationer af ord i hukommelsen og skaber grundlaget for, at de kan lære at anvende andre relevante ordlæsestrategier (Ibid.; Ehri, 2011). I undervisningen i lydprincipperne bør eleverne derfor også relativt tidligt undervises direkte i bogstavernes hyppigste betingede udtaler (Elbro, 2008).
Ord 2, s. 30 og 37 Ord 1, s. 15, 22 og 42
Nedenfor ses eksempler på øvelser fra Ord-materialet, der bygger på en rolig og stabil ordprogression i arbejdet med skriftens basale lydprincip.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED BETINGEDE UDTALER

En naturlig fortsættelse af arbejdet med skriftens basale lydprincip er direkte undervisning i skriftens lydprincip for bogstavfølger (Elbro, 2007).
Ord 3, s. 6 + 14
Vokalernes udtaler er særligt for dansk ortografi. Når vokalerne er lange, har de en standardudtale og udtales som bogstavnavnet, men når de er korte, har de flere kontekstbetingede udtaler (Ibid.). Denne uregelmæssige ortografi gør dansk til et svært skriftsprog, og for elever med ordblindhed, som har vanskeligheder med skriftsprogets lydmæssige form, er det således af afgørende betydning, at undervisningen i vokalernes udtalevarianter ligeledes foregår systematisk og med en rolig progression (Ibid.).
Ord 3, s. 15
Netop for at progressionen kan være roligt fremadskridende og systematisk, bør eleverne undervises direkte i de hyppigste udtalevarianter af vokalerne og herefter støttes i gradvist at anvende disse udtalemuligheder i deres læsning/stavning.

Udtalevarianterne af vokalerne i Ord 3 indlæres med udgangspunkt i mnemotekniske regler (Borg-Hansen, 2000). Elevernes hukommelse for bogstavernes udtalevarianter understøttes således af en række stikord.

De to eksempler demonstrerer, at elevernes hukommelse for vokalerne a's ogi's mulige udtaler støttes af to stikord med tilhørende illustration. Sidstnævnte støtter også elevernes hukommelse for udtalevarianterne, idet de herved får et visuelt holdepunkt (Birsh, 2005; Borg-Hansen, 2000). Endelig præsenteres udtalevarianterne ud fra et præcist talmønster, dvs., at lyd 1 er standardudtalen, mens lyd 2 er den betingede udtale.

Grundlæggende går øvelserne i Ord 3 ud på, at eleverne kan forsøge sig med to mulige udtalevarianter af vokalerne i deres ordlæsning og stavning. Dette eksemplificeres i nedenstående uddrag.

Har eleverne fx svært ved at læse ordet klip, må de indledningsvis læse ordet med en (kort) i-lyd; dvs. at de skriver et foreløbigt 1-tal over vokalen i. Når ordet ikke giver mening, må de prøve med den betingede udtale, hvor i lyder som e. Nu giver ordet mening, og vokalen i kan nummereres med et 2-tal, jf. stikordsnummereringen.

For elever med ordblindhed er genkendelsen af morfemer særligt vigtige.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED MORFEMER

Ligesom det har effekt at undervise systematisk i skriftens principper for lyd (standardlyde og betingede udtaler), så er der undersøgelser, som tyder på, at det også har en effekt at indføre en systematisk tænkning om morfemer i undervisningen - især for elever med ordblindhed (Arnbak og Elbro, 2000 og Elbro og Arnbak, 1996). Som beskrevet, betyder fonemer rigtig meget i alfabetiske ortografier, men dansk ortografi er ikke alene bygget op om en delvis overensstemmelse imellem bogstav og lyd. Ordenes mønstre er også knyttet til morfologi, det vil sige de mindste betydningsbærende dele af ordet. Det betyder fx, at vi skal sætte et -r på som endelse for at vise, at et verbum er bøjet i nutid. Ofte vil vi kunne høre, at der er tilføjet et -r (fx i tænke - tænker), men ikke altid (fx i lære- lærer). For at kunne stave sådan et ord rigtigt, skal vi altså vide noget om dets betydningsmønster og ikke kun støtte os til lydens mønster. Morfologi kan også forklare noget, der fra et fonologisk perspektiv virker uregelmæssigt, som fx det stumme d i vidste, der jo er knyttet til rodmorfemet vid. I et morfologisk perspektiv er sådan et stavemønster relativt regelmæssigt (hvis man ser bort fra s'et).

For elever med ordblindhed er genkendelsen af morfemer særligt vigtige. Undersøgelser viser, at jo mere gennemsigtig et ords morfologiske struktur er, jo bedre effekt har det på den samlede læseforståelse. Særligt ældre elever med ordblindhed bruger ubevidst deres viden om morfemer, når de læser en sammenhængende tekst (Elbro og Arnbak, 1996), og det gør de, fordi de har behov for at kompensere for deres utilstrækkelige fonologiske færdigheder. Undersøgelser viser også, at det ikke nødvendigvis er den foretrukne strategi at identificere et ords morfemer, men mange elever med ordblindhed ville opnå en bedre læseforståelse, hvis de blev gjort bevidste om de forskellige morfemtyper og deres ortografi (Elbro og Arnbak, 1996).

Især rodmorfemer er gode indikatorer på, hvad et ord betyder. Fx er vores forståelse af rodmorfemer årsagen til, at vi kan forstå nye, sammensatte navneord som fx femikrimi eller beatleshår. Desuden er morfemer en mere økonomisk måde at lagre ortografiske enheder på (Elbro og Arnbak, 1996), og genkendelse af et ords morfemer giver muligvis også en mere direkte adgang til ordets betydning, når man afkoder. En træningsundersøgelse af Arnbak og Elbro (2000) viste i hvert fald, at elever med ordblindhed opnåede bedre læseforståelse efter et 36-timers undervisningsforløb i morfologisk opmærksomhed.

Ud over at man med fordel kan gøre identifikation af morfemer til en bevidst strategi hos eleverne for at støtte dem i at opnå en mere flydende læsning, så er det også sandsynligt, at en morfologisk bevidsthed vil føre til bedre stavning, alene fordi det indgår som en forudsætning for at beherske den danske ortografi. Arnbak og Elbro (2000) viste da også, hvordan en gruppe elever med ordblindhed gik signifikant frem i stavningen af morfologisk komplekse ord efter et relativt kort undervisningsforløb. Ud over bøjningsmorfemer og sammensatte rodmorfemer er det også relevant at undervise i præfikser og suffikser - her spiller deres grad af produktivitet imidlertid en rolle for, hvilke præ- og suffikser det er relevant at undervise i. Der er nemlig forskel på, hvor mange nye ord, de forskellige afledninger kan danne, men det mangler vi et klart overblik over på dansk. I Ord 4 har vi derfor forsøgt at antage, hvad de mest hyppige er. Her ses et eksempel fra elevhæftet:

Ord 4, s. 40

I en undersøgelse af effekten af it-hjælpemidler hos elever i folkeskolen fandt Elisabeth Arnbak og Dorthe Klint Petersen ud af, at ordforslagsprogrammer hjælper elever med at genkende rodmorfemets stavemåde, men at de stadig har behov for hjælp til at stave bøjningsendelsen rigtigt (Arnbak og Petersen, 2017 s. 26 - 27). Det giver derfor god mening at supplere brugen af ordforslagsprogrammer med systematisk undervisning i bøjningsmorfemernes stavestruktur, hvilket vi arbejder med i Ord 5.

VARIERET OG MULTISENSORISK UNDERVISNING

Som det fremgår af de gennemgåede indsatsområder, er der lagt op til en undervisning med brug af varierede gentagelser af indholdet, hvor eleverne får mulighed for at lære nye bogstavers lyde og nye skrevne ords stavemåder ved både at se, høre, sige og skrive (tappe) ordene. Denne tilgang betegnes også som multisensorisk, hvilket vil sige, at eleverne får flere knager at hænge deres viden på (Jandorf og Thomsen, 2016).

Tappeteknikken, som er en gennemgående multisensorisk støttestrategi i Ord, går ud på, at hver finger repræsenterer et fonem. I ordet mus, der består af fonemerne /m/, /u/ og /s/, repræsenterer pegefingeren fonemet /m/, langfingeren repræsenterer fonemet /u/, og ringfingeren repræsenterer fonemet /s/. Disse fingre trykkes skiftevis mod tommelfingeren, samtidig med at eleverne udtaler fonemerne. Til sidst dannes syntese af fonemerne, idet eleverne udtaler ordet og fører de anvendte fingre sammen mod tommelfingeren.

Ved to- og flerstavelsesord læses hver stavelse på samme måde. Dog skal stavelserne løbende samles op, hvilket gøres ved, at alle fingrene trykkes mod tommelfingeren for hver stavelse. Tag fx trestavelsesordet sudoku, der læses på følgende måde: "/s/ /u/ = su, /d/ /o/ = do = sudo, /k/ /u/ = ku = sudoku.
Ord 1, s. 54

Læreren viser, hvordan strategien anvendes samt forklarer, hvorfor og hvornår det er hensigtsmæssigt at anvende den.

DIREKTE UNDERVISNING - KLARE FÆRDIGHEDSMÅL

Et kardinalpunkt i undervisningen af elever med ordblindhed er lærerens direkte instruktioner; dvs. at læreren viser, hvordan strategien anvendes samt forklarer, hvorfor og hvornår det er hensigtsmæssigt at anvende den (Elbro, 2008; National Reading Panel, 2000). Herudover er det vigtigt, at der i undervisningen opstilles klare og realistiske læringsmål for eleverne. Det er vigtigt, at disse mål er inden for rækkevidde, så de kan nås inden for rammerne af undervisningen. Læringsmål, der ikke (kan) nås, er naturligvis demotiverende, men omvendt kan klare og realistiske (og gerne relevante og udfordrende) mål støtte et positivt undervisningsforløb. (Olsen og Gandil, 2014).

I praksis må de gennemgåede indsatsområder altså evalueres løbende med eleverne med henblik på at synliggøre, at de er på rette vej.

Ord lægger op til denne løbende synliggørelse og evaluering af elevernes progression. Efter afslutningen af arbejdet med ord på fx tre bogstaver ( Ord 1) kan læreren således vurdere, om eleverne har indfriet målet med opgaverne, altså at de kan læse og stave ord på tre bogstaver understøttet af tappeteknikken. Denne evaluering kan enten foretages via lærerens generelle observationer i forbindelse med undervisningen eller i mere formel forstand, hvilket eksemplificeres i uddraget herunder.

LÆSE-SKRIVETEKNOLOGI

Ud over den gennemgåede systematiske og grundige indsats er det vigtigt, at elever med ordblindhed får stillet LST (læse-skriveteknologi) til rådighed. Herved får de - på lige vilkår med de andre elever i klassen - mulighed for at beskæftige sig med alderssvarende tekster uden at blive begrænset af deres ordlæsevanskeligheder. Endelig vil LST (fx muligheden for ordprædiktion eller tale til tekst-software) kunne understøtte elevernes stavning og skriftlige arbejde (Juul og Clausen, 2009).

De gennemgåede undervisningsindsatser har stor betydning for elevernes udbytte af ordforslagsfunktionen i programmer som CD-ORD, IntoWords og AppWriter. Jo flere bogstavlyde og staveregler den enkelte elev behersker, desto lettere er det at anvende ordforslagsfunktionen i programmer som ovennævnte (ibid.)

Ord lægger op til en systematisk og intensiv indsats for elever med ordblindhed.

RAMMER FOR UNDERVISNINGEN I ORD

Ord lægger op til en systematisk og intensiv indsats for elever med ordblindhed, idet omfattende undersøgelser har vist, at ordblindeundervisning med gode resultater netop har været intensiv og systematisk og taget udgangspunkt i de (eller dele af) i denne artikel gennemgåede forudsætninger og strategier for ordlæse- og stavefærdigheder (National Reading Panel, 2000).

Valget af indholdselementer i undervisningen må altid bero på en individuel vurdering af elevernes færdighedsniveau og behov for undervisning. Den enkelte elev har således ikke nødvendigvis brug for lige megen undervisning i alle elementerne for at få videreudviklet sine basale ordlæse- og stavefærdigheder.

Desuden må man som lærer også altid vurdere, om fx den svært ordblinde elev i 8.-9. klasse skal gennemgå alle elementer i Ord, eller om han/hun først og fremmest skal kompenseres for sine skriftsproglige vanskeligheder (blive en superbruger af LST). Uanset hvad, så vil det næsten altid give mening at supplere undervisningen i LST med træning i skriftens basale lydprincip, da denne strategi er en uundværlig støtte i brugen af ordforslagsprogrammer.

................................................................................................

Ord er et læremiddel til elever med ordblindhed eller fonologiske vanskeligheder, der understøtter brugen af læse-skriveteknologier. Eleverne undervises i tre relevante ordlæse- og stavestrategier med det formål at give dem solide og overskuelige strategier til at læse og stave ord.

Du kan læse mere om elevhæfterne på Alinea.dk.

REFERENCER

Arnbak, E. og Elbro, C. (2000): The Effects of Morphological Awareness Training on the Reading and Spelling Skills of Young Dyslexics. I Scandinavian Journal

of Educational Research, 44:3, 229-251. http://dx.doi.org/10.1080/00313830050154485

Arnbak, E. & Borstrøm, I. (2007): Udvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi. Socialstyrelsen. https://socialstyrelsen.dk/filer/handicap/ordblindhed/udvikling-og-afprovning-af-procedure-til-identifikation-af-elever-i-risiko-for-dysleksi.pdf

Arnbak, E. og Petersen, D. K. (2017): Projekt It og Ordblindhed - en undersøgelse af it-støtte til ordblinde elever på mellemtrinnet. Afdeling for Fagdidaktik, DPU, Aarhus Universitet. Link til rapport: http://edu.au.dk/fileadmin/edu/Udgivelser/Rapporter/Projekt_It_og_ordblindhed_slutrapport.pdf

Birsh, J.R. (2005). Multisensory teaching of basic language skills. Baltimore: Paul H. Brookes Publishing Co.

Borg-Hansen, M. (2001): Neurologisk baserede læseproblemer og multisensorisk undervisning. Læserapport 36. Landsforeningen af Læsepædagoger.

Clausen. J. K. (2009): Skriv løs med IT. Lærervejledning. Dansk Videnscenter for Ordblindhed, 2009. http://www.ordbl.dk/pdf/skriv-loes-med-it-laerervejledning.pdf

Ehri, L. (2011): Hvordan lærer børn at læse, og hvad bør lærere vide? I: Tidsskriftet Viden om Læsning nr. 10, 2011.

Elbro, C. og Arnbak, E. (1996): The Role of Morpheme Recognition and Morphological Awareness in Dyslexia. I Annals of Dyslexia, Vol. 46 (1996), pp. 209-240. Udgivet af: Springer.

Elbro, C. (2007): Læsevanskeligheder. København: Gyldendal Uddannelse.

Gellert, A. S., Elbro, C., Gabrielsen, E., Lavås, I., Lund, R. & Ojanen, E. (2007): Forbedring af læse-, skrive- og it-færdigheder for kortuddannede voksne - en nordisk forundersøgelse. København. Nordisk Ministerråd

Holders, B., Petersen, D.K., Borstrøm, I. & Elbro, C. (1996): Undervisning af voksne ordblinde. En undersøgelse af undervisningseffekt og lærerkvalifikationer i ordblindeundervisningen i AOF. København: Forlaget Skolepsykologi

Høien T. & I. Lundberg (2009): Dysleksi. Fra teori til praksis. Oslo: Gyldendal Norsk Forlag.

Jandorf, B. D. og Thomsen, I. T. (2016): Ordblindhed i grundskolen. Et inspirationsmateriale. Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling, 2016. https://www.emu.dk/sites/default/files/Ordblindhed%20i%20grundskolen%20september%202017.pdf

Lovett, M.W., Lacerenza, L., Borden, S.L., Frijters, J. C. & Steinbach, K.A. (2000): Components of Effective Remediation for Developmental Reading Disabilities: Combining Phonological and Strategy-Based Instruction to Improve Outcomes. Journal of Educational Psychology, 92(2), s. 263-283.

Morisano, D. & Locke, E. A. (2012): Goal setting and academich achievement in college students. I: Hattie, J. A. C. & Anderman, E. M. (Red.), International Handbook of Student Achievement, s. 45-48. N.Y.: Routledge

National Reading Panel. (2000). Teaching children to read: AN evidence-based assessment of the scientific research literature on reading and its implications for reading instruction. Washington DC. The National Institute of Child Health and Human Development. https://www.nichd.nih.gov/publications/pubs/nrp/Documents/report.pdf

Olsen, M. H., & Gandil, T. (2014). Nye tydelige færdighedsmål motiverer voksne deltagere i ordblindeundervisningen. Voksenuddannelse nr. 110, 2014, s. 8-11.

Torgesen, J. K, Alexander A W, Wagner, R. K. Rashotte, C. A., Voeller, K. K., Conway T. (2001). Intensive remedial instruction for children with severe reading disabilities: immediate and long-term outcomes from two instructional approaches. Journal of Learning Disabilities, 34 (1): 33-58.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inspiration til læse- og staveundervisning for ordblinde For de fleste elever er skolestarten og dermed også læseindlæringen forbundet med stor glæde. At lære om bogstavernes lyde, og hvordan de kan sættes sammen til ord og sætninger, er med til at åbne for en helt ny verden, hvor eleverne får adgang til skriftsproglig viden og fortællinger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af: Katja Vilien

Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder. Selvom kernevanskeligheden i dysleksi har direkte betydning for afkodning og stavning, oplever mange desværre følgevirkninger i form af mindre læseerfaring, begrænset ordforråd og mindre genrekendskab.

I dette vidensunivers har vi samlet forskningsbaseret viden og konkret inspiration til dig, der er optaget af ordblindevenlig undervisning. Universet udvides løbende med nye materialer, da Børn og unge i skriftsprogsvanskeligheder er et særligt indsatsområde i Nationalt Videncenter for Læsning i 2019-2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af: Katja Vilien Dysleksi og ordblindhed er synonymer. Det er en skriftsprogsvanskelighed, som er kendetegnet ved vanskeligheder med at forbinde bogstaver med bogstavlyde, dvs. at udnytte skriftens lydprincip. Børn og unge med dysleksi kæmper med at tilegne sig læse- og skrivefærdigheder.

# data[].attributes.headline
Bøger om Ordblindhed - lån til gennemsyn på CFU

# data[].attributes.subject
Bøger om Ordblindhed - lån til gennemsyn på CFU

# data[].attributes.body
Et inspirationsmateriale

# data[].attributes.body
Blog af LIne Leth om ordblindhed med mange konkrete og brugbare indlæg

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg tilbyder kurser og foredrag om dysleksi og inklusion i folkeskoler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindhed - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Elever med ordblindhed skal blive så dygtige som de kan

# data[].attributes.body
Tidskrift 26 med temaet: Perspektiver på læseog skriveteknologi i klasseværelset

# data[].attributes.body
Tidskrift 11 med temaet: Læse- og skriveteknoæogi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ifølge PISA-undersøgelserne mangler 15 % af en årgang i Danmark funktionel læsekompetence. Det betyder, at de har svært ved at forstå, anvende, reflektere over og engagere sig i indholdet i skrevne tekster. Det gør det sværere at opnå sine mål, udvikle sin viden og sine muligheder, og endelig vil det være vanskeligt at deltage aktivt i samfundslivet og at matche de krav til læsning og skrivning, som nutidens hverdags- og arbejdsliv stiller.

Det er indlysende, at der skal gøres - og allerede gøres - en indsats for at løfte disse børns læringsvilkår og funktionelle læsekompetence, og her er læse- og skriveteknologi en oplagt mulighed. Både fordi teknologien i forvejen er en stor del af vores hverdag og samfund, og fordi den teknologiske udvikling har givet os mulighed for at producere flere og mere avancerede hjælpemidler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ifølge PISA-undersøgelserne mangler 15 % af en årgang i Danmark funktionel læsekompetence. Det betyder, at de har svært ved at forstå, anvende, reflektere over og engagere sig i indholdet i skrevne tekster. Det gør det sværere at opnå sine mål, udvikle sin viden og sine muligheder, og endelig vil

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inspiration til læse- og staveundervisning for ordblinde

For de fleste elever er skolestarten og dermed også læseindlæringen forbundet med stor glæde. At lære om bogstavernes lyde, og hvordan de kan sættes sammen til ord og sætninger, er med til at åbne for en helt ny verden, hvor eleverne får adgang til skriftsproglig viden og fortællinger. Desværre er det sådan, at ikke alle elever oplever samme glæde i mødet med skriftsproget. De har store vanskeligheder med at lære at danne ord ud fra bogstaverne og deres tilhørende lyde, og deres læsning bliver både langsom og upræcis. Ofte viser det sig, at denne elevgruppe er ordblinde.
Ordblindhed kan udvikle sig til et omfattende handicap, hvis ikke der i tide foretages en kvalificeret og systematisk indsats. I dag findes der stort set kun uddannelser eller jobs, der fordrer sikre og smidige skriftsproglige færdigheder. Dertil kommer, at automatisering og outsourcing af ufaglært arbejde konstant reducerer antallet af jobs med beskedne læsekrav (Gellert m.fl., 2007).

Ovenstående understreger vigtigheden af, at elever med ordblindhed får tilbudt en målrettet og særligt tilrettelagt undervisning, der støtter og fremmer deres skriftsproglige færdigheder og anvendelse af LST (læse-skriveteknologi), så de opnår et stærkere fundament for succes i deres uddannelsesforløb. En tidlig systematisk indsats har forskningsmæssigt vist sig mest effektiv (NRP, 2000).

Denne artikel beskriver, hvordan sådan en indsats kan tilrettelægges med udgangspunkt i Alineas læse- og stavemateriale Ord.

Ordblindhed er ikke en statisk vanskelighed, for undervisning nytter!

FORSKNINGSBASEREDE ANBEFALINGER

Denne artikel fokuserer på den grundlæggende/eller basale undervisning af elever med ordblindhed inden for ordlæsning og stavning. Undervisningen tager udgangspunkt i de indholdselementer og strategier, der findes i Ord, og hvordan undervisningen integreres og interagerer med LST.

Ordblindhed er ikke en statisk vanskelighed, for undervisning nytter! Det er veldokumenteret, at elever med ordblindhed kan indhente (noget af) det forspring, deres jævnaldrende klassekammerater har, både i opmærksomhed på sprogets enkeltlyde, læsning af nye ord, sikkerhed i læsning af ord samt i tekstforståelse (fx Lovett m.fl., 2000; Torgesen m.fl., 2001). Det er især den tidlige systematiske indsats, der har vist sig mest effektiv, men undersøgelser viser også, at læseundervisning for voksne med ordblindhed nytter (se fx Holders m.fl., 1996).

INDHOLDET I EN UNDERVISNING, DER VIRKER

Heldigvis findes der i dag veldokumenteret viden om, hvad der er en farbar vej for elever med ordblindhed i undervisningen i læsning og stavning. I USA har man sammenfattet resultaterne fra et stort antal veludførte og pålidelige effektundersøgelser i en metaanalyse foretaget af National Reading Panel (National Reading Panel, 2000). Denne rapport præsenterer således veldokumenteret viden om, hvilke færdigheder, metoder og redskaber, det især er vigtigt at fokusere på i undervisningen, og som har en positiv effekt. Det drejer sig om følgende:

FONOLOGISK OPMÆRKSOMHED

Centrale opgaver i det indledende arbejde med fonologisk opmærksomhed er fx, at eleverne finder den første vokallyd i et ord, og at de udpeger, hvilke ord der begynder med samme lyd. Denne øvelse kan efterfølges af sværere aktiviteter, hvor eleverne skal tage stilling til, hvilke vokallyde udvalgte ord ender på, eller hvilke (og hvor mange) vokaler de kan høre i forskellige ord (Ibid.).

Nedenfor ses eksempler på sådanne øvelser med gradvis stigende progression.
Ord 1, s. 7 + 8 og Ord 2, s. 7.

Elever med ordblindhed har i særlig grad brug for systematisk undervisning i at læse og stave ord, som har en standardudtale.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED STANDARDUDTALE

Ovenstående træning i fonologisk opmærksomhed styrker elevernes forudsætninger for at lære at udnytte skriftens principper for lyd, og det udgør således et godt udgangspunkt for undervisningen i ordlæse- og stavefærdigheder (Elbro, 2007).

Elever med ordblindhed har i særlig grad brug for systematisk undervisning i at læse og stave ord, som har en standardudtale. Eleverne skal kort sagt lære at læse og stave lydret på baggrund af en rolig og stabil progression. Sådan en undervisning fremmer elevernes etablering af ortografiske repræsentationer af ord i hukommelsen og skaber grundlaget for, at de kan lære at anvende andre relevante ordlæsestrategier (Ibid.; Ehri, 2011). I undervisningen i lydprincipperne bør eleverne derfor også relativt tidligt undervises direkte i bogstavernes hyppigste betingede udtaler (Elbro, 2008).
Ord 2, s. 30 og 37 Ord 1, s. 15, 22 og 42
Nedenfor ses eksempler på øvelser fra Ord-materialet, der bygger på en rolig og stabil ordprogression i arbejdet med skriftens basale lydprincip.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED BETINGEDE UDTALER

En naturlig fortsættelse af arbejdet med skriftens basale lydprincip er direkte undervisning i skriftens lydprincip for bogstavfølger (Elbro, 2007).
Ord 3, s. 6 + 14
Vokalernes udtaler er særligt for dansk ortografi. Når vokalerne er lange, har de en standardudtale og udtales som bogstavnavnet, men når de er korte, har de flere kontekstbetingede udtaler (Ibid.). Denne uregelmæssige ortografi gør dansk til et svært skriftsprog, og for elever med ordblindhed, som har vanskeligheder med skriftsprogets lydmæssige form, er det således af afgørende betydning, at undervisningen i vokalernes udtalevarianter ligeledes foregår systematisk og med en rolig progression (Ibid.).
Ord 3, s. 15
Netop for at progressionen kan være roligt fremadskridende og systematisk, bør eleverne undervises direkte i de hyppigste udtalevarianter af vokalerne og herefter støttes i gradvist at anvende disse udtalemuligheder i deres læsning/stavning.

Udtalevarianterne af vokalerne i Ord 3 indlæres med udgangspunkt i mnemotekniske regler (Borg-Hansen, 2000). Elevernes hukommelse for bogstavernes udtalevarianter understøttes således af en række stikord.

De to eksempler demonstrerer, at elevernes hukommelse for vokalerne a's ogi's mulige udtaler støttes af to stikord med tilhørende illustration. Sidstnævnte støtter også elevernes hukommelse for udtalevarianterne, idet de herved får et visuelt holdepunkt (Birsh, 2005; Borg-Hansen, 2000). Endelig præsenteres udtalevarianterne ud fra et præcist talmønster, dvs., at lyd 1 er standardudtalen, mens lyd 2 er den betingede udtale.

Grundlæggende går øvelserne i Ord 3 ud på, at eleverne kan forsøge sig med to mulige udtalevarianter af vokalerne i deres ordlæsning og stavning. Dette eksemplificeres i nedenstående uddrag.

Har eleverne fx svært ved at læse ordet klip, må de indledningsvis læse ordet med en (kort) i-lyd; dvs. at de skriver et foreløbigt 1-tal over vokalen i. Når ordet ikke giver mening, må de prøve med den betingede udtale, hvor i lyder som e. Nu giver ordet mening, og vokalen i kan nummereres med et 2-tal, jf. stikordsnummereringen.

For elever med ordblindhed er genkendelsen af morfemer særligt vigtige.

AT LÆSE OG STAVE ORD MED MORFEMER

Ligesom det har effekt at undervise systematisk i skriftens principper for lyd (standardlyde og betingede udtaler), så er der undersøgelser, som tyder på, at det også har en effekt at indføre en systematisk tænkning om morfemer i undervisningen - især for elever med ordblindhed (Arnbak og Elbro, 2000 og Elbro og Arnbak, 1996). Som beskrevet, betyder fonemer rigtig meget i alfabetiske ortografier, men dansk ortografi er ikke alene bygget op om en delvis overensstemmelse imellem bogstav og lyd. Ordenes mønstre er også knyttet til morfologi, det vil sige de mindste betydningsbærende dele af ordet. Det betyder fx, at vi skal sætte et -r på som endelse for at vise, at et verbum er bøjet i nutid. Ofte vil vi kunne høre, at der er tilføjet et -r (fx i tænke - tænker), men ikke altid (fx i lære- lærer). For at kunne stave sådan et ord rigtigt, skal vi altså vide noget om dets betydningsmønster og ikke kun støtte os til lydens mønster. Morfologi kan også forklare noget, der fra et fonologisk perspektiv virker uregelmæssigt, som fx det stumme d i vidste, der jo er knyttet til rodmorfemet vid. I et morfologisk perspektiv er sådan et stavemønster relativt regelmæssigt (hvis man ser bort fra s'et).

For elever med ordblindhed er genkendelsen af morfemer særligt vigtige. Undersøgelser viser, at jo mere gennemsigtig et ords morfologiske struktur er, jo bedre effekt har det på den samlede læseforståelse. Særligt ældre elever med ordblindhed bruger ubevidst deres viden om morfemer, når de læser en sammenhængende tekst (Elbro og Arnbak, 1996), og det gør de, fordi de har behov for at kompensere for deres utilstrækkelige fonologiske færdigheder. Undersøgelser viser også, at det ikke nødvendigvis er den foretrukne strategi at identificere et ords morfemer, men mange elever med ordblindhed ville opnå en bedre læseforståelse, hvis de blev gjort bevidste om de forskellige morfemtyper og deres ortografi (Elbro og Arnbak, 1996).

Især rodmorfemer er gode indikatorer på, hvad et ord betyder. Fx er vores forståelse af rodmorfemer årsagen til, at vi kan forstå nye, sammensatte navneord som fx femikrimi eller beatleshår. Desuden er morfemer en mere økonomisk måde at lagre ortografiske enheder på (Elbro og Arnbak, 1996), og genkendelse af et ords morfemer giver muligvis også en mere direkte adgang til ordets betydning, når man afkoder. En træningsundersøgelse af Arnbak og Elbro (2000) viste i hvert fald, at elever med ordblindhed opnåede bedre læseforståelse efter et 36-timers undervisningsforløb i morfologisk opmærksomhed.

Ud over at man med fordel kan gøre identifikation af morfemer til en bevidst strategi hos eleverne for at støtte dem i at opnå en mere flydende læsning, så er det også sandsynligt, at en morfologisk bevidsthed vil føre til bedre stavning, alene fordi det indgår som en forudsætning for at beherske den danske ortografi. Arnbak og Elbro (2000) viste da også, hvordan en gruppe elever med ordblindhed gik signifikant frem i stavningen af morfologisk komplekse ord efter et relativt kort undervisningsforløb. Ud over bøjningsmorfemer og sammensatte rodmorfemer er det også relevant at undervise i præfikser og suffikser - her spiller deres grad af produktivitet imidlertid en rolle for, hvilke præ- og suffikser det er relevant at undervise i. Der er nemlig forskel på, hvor mange nye ord, de forskellige afledninger kan danne, men det mangler vi et klart overblik over på dansk. I Ord 4 har vi derfor forsøgt at antage, hvad de mest hyppige er. Her ses et eksempel fra elevhæftet:

Ord 4, s. 40

I en undersøgelse af effekten af it-hjælpemidler hos elever i folkeskolen fandt Elisabeth Arnbak og Dorthe Klint Petersen ud af, at ordforslagsprogrammer hjælper elever med at genkende rodmorfemets stavemåde, men at de stadig har behov for hjælp til at stave bøjningsendelsen rigtigt (Arnbak og Petersen, 2017 s. 26 - 27). Det giver derfor god mening at supplere brugen af ordforslagsprogrammer med systematisk undervisning i bøjningsmorfemernes stavestruktur, hvilket vi arbejder med i Ord 5.

VARIERET OG MULTISENSORISK UNDERVISNING

Som det fremgår af de gennemgåede indsatsområder, er der lagt op til en undervisning med brug af varierede gentagelser af indholdet, hvor eleverne får mulighed for at lære nye bogstavers lyde og nye skrevne ords stavemåder ved både at se, høre, sige og skrive (tappe) ordene. Denne tilgang betegnes også som multisensorisk, hvilket vil sige, at eleverne får flere knager at hænge deres viden på (Jandorf og Thomsen, 2016).

Tappeteknikken, som er en gennemgående multisensorisk støttestrategi i Ord, går ud på, at hver finger repræsenterer et fonem. I ordet mus, der består af fonemerne /m/, /u/ og /s/, repræsenterer pegefingeren fonemet /m/, langfingeren repræsenterer fonemet /u/, og ringfingeren repræsenterer fonemet /s/. Disse fingre trykkes skiftevis mod tommelfingeren, samtidig med at eleverne udtaler fonemerne. Til sidst dannes syntese af fonemerne, idet eleverne udtaler ordet og fører de anvendte fingre sammen mod tommelfingeren.

Ved to- og flerstavelsesord læses hver stavelse på samme måde. Dog skal stavelserne løbende samles op, hvilket gøres ved, at alle fingrene trykkes mod tommelfingeren for hver stavelse. Tag fx trestavelsesordet sudoku, der læses på følgende måde: "/s/ /u/ = su, /d/ /o/ = do = sudo, /k/ /u/ = ku = sudoku.
Ord 1, s. 54

Læreren viser, hvordan strategien anvendes samt forklarer, hvorfor og hvornår det er hensigtsmæssigt at anvende den.

DIREKTE UNDERVISNING - KLARE FÆRDIGHEDSMÅL

Et kardinalpunkt i undervisningen af elever med ordblindhed er lærerens direkte instruktioner; dvs. at læreren viser, hvordan strategien anvendes samt forklarer, hvorfor og hvornår det er hensigtsmæssigt at anvende den (Elbro, 2008; National Reading Panel, 2000). Herudover er det vigtigt, at der i undervisningen opstilles klare og realistiske læringsmål for eleverne. Det er vigtigt, at disse mål er inden for rækkevidde, så de kan nås inden for rammerne af undervisningen. Læringsmål, der ikke (kan) nås, er naturligvis demotiverende, men omvendt kan klare og realistiske (og gerne relevante og udfordrende) mål støtte et positivt undervisningsforløb. (Olsen og Gandil, 2014).

I praksis må de gennemgåede indsatsområder altså evalueres løbende med eleverne med henblik på at synliggøre, at de er på rette vej.

Ord lægger op til denne løbende synliggørelse og evaluering af elevernes progression. Efter afslutningen af arbejdet med ord på fx tre bogstaver ( Ord 1) kan læreren således vurdere, om eleverne har indfriet målet med opgaverne, altså at de kan læse og stave ord på tre bogstaver understøttet af tappeteknikken. Denne evaluering kan enten foretages via lærerens generelle observationer i forbindelse med undervisningen eller i mere formel forstand, hvilket eksemplificeres i uddraget herunder.

LÆSE-SKRIVETEKNOLOGI

Ud over den gennemgåede systematiske og grundige indsats er det vigtigt, at elever med ordblindhed får stillet LST (læse-skriveteknologi) til rådighed. Herved får de - på lige vilkår med de andre elever i klassen - mulighed for at beskæftige sig med alderssvarende tekster uden at blive begrænset af deres ordlæsevanskeligheder. Endelig vil LST (fx muligheden for ordprædiktion eller tale til tekst-software) kunne understøtte elevernes stavning og skriftlige arbejde (Juul og Clausen, 2009).

De gennemgåede undervisningsindsatser har stor betydning for elevernes udbytte af ordforslagsfunktionen i programmer som CD-ORD, IntoWords og AppWriter. Jo flere bogstavlyde og staveregler den enkelte elev behersker, desto lettere er det at anvende ordforslagsfunktionen i programmer som ovennævnte (ibid.)

Ord lægger op til en systematisk og intensiv indsats for elever med ordblindhed.

RAMMER FOR UNDERVISNINGEN I ORD

Ord lægger op til en systematisk og intensiv indsats for elever med ordblindhed, idet omfattende undersøgelser har vist, at ordblindeundervisning med gode resultater netop har været intensiv og systematisk og taget udgangspunkt i de (eller dele af) i denne artikel gennemgåede forudsætninger og strategier for ordlæse- og stavefærdigheder (National Reading Panel, 2000).

Valget af indholdselementer i undervisningen må altid bero på en individuel vurdering af elevernes færdighedsniveau og behov for undervisning. Den enkelte elev har således ikke nødvendigvis brug for lige megen undervisning i alle elementerne for at få videreudviklet sine basale ordlæse- og stavefærdigheder.

Desuden må man som lærer også altid vurdere, om fx den svært ordblinde elev i 8.-9. klasse skal gennemgå alle elementer i Ord, eller om han/hun først og fremmest skal kompenseres for sine skriftsproglige vanskeligheder (blive en superbruger af LST). Uanset hvad, så vil det næsten altid give mening at supplere undervisningen i LST med træning i skriftens basale lydprincip, da denne strategi er en uundværlig støtte i brugen af ordforslagsprogrammer.

................................................................................................

Ord er et læremiddel til elever med ordblindhed eller fonologiske vanskeligheder, der understøtter brugen af læse-skriveteknologier. Eleverne undervises i tre relevante ordlæse- og stavestrategier med det formål at give dem solide og overskuelige strategier til at læse og stave ord.

Du kan læse mere om elevhæfterne på Alinea.dk.

REFERENCER

Arnbak, E. og Elbro, C. (2000): The Effects of Morphological Awareness Training on the Reading and Spelling Skills of Young Dyslexics. I Scandinavian Journal

of Educational Research, 44:3, 229-251. http://dx.doi.org/10.1080/00313830050154485

Arnbak, E. & Borstrøm, I. (2007): Udvikling og afprøvning af procedure til identifikation af elever i risiko for dysleksi. Socialstyrelsen. https://socialstyrelsen.dk/filer/handicap/ordblindhed/udvikling-og-afprovning-af-procedure-til-identifikation-af-elever-i-risiko-for-dysleksi.pdf

Arnbak, E. og Petersen, D. K. (2017): Projekt It og Ordblindhed - en undersøgelse af it-støtte til ordblinde elever på mellemtrinnet. Afdeling for Fagdidaktik, DPU, Aarhus Universitet. Link til rapport: http://edu.au.dk/fileadmin/edu/Udgivelser/Rapporter/Projekt_It_og_ordblindhed_slutrapport.pdf

Birsh, J.R. (2005). Multisensory teaching of basic language skills. Baltimore: Paul H. Brookes Publishing Co.

Borg-Hansen, M. (2001): Neurologisk baserede læseproblemer og multisensorisk undervisning. Læserapport 36. Landsforeningen af Læsepædagoger.

Clausen. J. K. (2009): Skriv løs med IT. Lærervejledning. Dansk Videnscenter for Ordblindhed, 2009. http://www.ordbl.dk/pdf/skriv-loes-med-it-laerervejledning.pdf

Ehri, L. (2011): Hvordan lærer børn at læse, og hvad bør lærere vide? I: Tidsskriftet Viden om Læsning nr. 10, 2011.

Elbro, C. og Arnbak, E. (1996): The Role of Morpheme Recognition and Morphological Awareness in Dyslexia. I Annals of Dyslexia, Vol. 46 (1996), pp. 209-240. Udgivet af: Springer.

Elbro, C. (2007): Læsevanskeligheder. København: Gyldendal Uddannelse.

Gellert, A. S., Elbro, C., Gabrielsen, E., Lavås, I., Lund, R. & Ojanen, E. (2007): Forbedring af læse-, skrive- og it-færdigheder for kortuddannede voksne - en nordisk forundersøgelse. København. Nordisk Ministerråd

Holders, B., Petersen, D.K., Borstrøm, I. & Elbro, C. (1996): Undervisning af voksne ordblinde. En undersøgelse af undervisningseffekt og lærerkvalifikationer i ordblindeundervisningen i AOF. København: Forlaget Skolepsykologi

Høien T. & I. Lundberg (2009): Dysleksi. Fra teori til praksis. Oslo: Gyldendal Norsk Forlag.

Jandorf, B. D. og Thomsen, I. T. (2016): Ordblindhed i grundskolen. Et inspirationsmateriale. Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling, 2016. https://www.emu.dk/sites/default/files/Ordblindhed%20i%20grundskolen%20september%202017.pdf

Lovett, M.W., Lacerenza, L., Borden, S.L., Frijters, J. C. & Steinbach, K.A. (2000): Components of Effective Remediation for Developmental Reading Disabilities: Combining Phonological and Strategy-Based Instruction to Improve Outcomes. Journal of Educational Psychology, 92(2), s. 263-283.

Morisano, D. & Locke, E. A. (2012): Goal setting and academich achievement in college students. I: Hattie, J. A. C. & Anderman, E. M. (Red.), International Handbook of Student Achievement, s. 45-48. N.Y.: Routledge

National Reading Panel. (2000). Teaching children to read: AN evidence-based assessment of the scientific research literature on reading and its implications for reading instruction. Washington DC. The National Institute of Child Health and Human Development. https://www.nichd.nih.gov/publications/pubs/nrp/Documents/report.pdf

Olsen, M. H., & Gandil, T. (2014). Nye tydelige færdighedsmål motiverer voksne deltagere i ordblindeundervisningen. Voksenuddannelse nr. 110, 2014, s. 8-11.

Torgesen, J. K, Alexander A W, Wagner, R. K. Rashotte, C. A., Voeller, K. K., Conway T. (2001). Intensive remedial instruction for children with severe reading disabilities: immediate and long-term outcomes from two instructional approaches. Journal of Learning Disabilities, 34 (1): 33-58.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inspiration til læse- og staveundervisning for ordblinde For de fleste elever er skolestarten og dermed også læseindlæringen forbundet med stor glæde. At lære om bogstavernes lyde, og hvordan de kan sættes sammen til ord og sætninger, er med til at åbne for en helt ny verden, hvor eleverne får adgang til skriftsproglig viden og fortællinger.

# data[].attributes.body
Artikler om ordblindhed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læsning
Ved ensidigt at koncentrere sig om intensiv læseundervisning er skolen med til at ekskludere elever med dysleksi. En mere helhedspræget tilgang kan give eleverne nogle kompetencer, så de oplever sig som inkluderede og bedre rustede til at klare udfordringerne uden for skolen, siger Karina Hansen i sit bachelorprojekt.

"Det mener min lærer ikke, at jeg kan være med til, så der plejer jeg at sidde på gangen med noget andet". Sådan sagde en pige fra 7. klasse, som Karina Hansen underviste privat. Pigens problem var ordblindhed, dysleksi, og hun reagerede, fordi hun fik en anden slags opgaver, end dem hun plejede at få i sin klasse.

"Jeg mærkede ofte min elevs frustrationer omkring sin skolegang og følelsen af eksklusion, og jeg blev ofte mindet om, hvilke udfordringer hun står overfor i sin hverdag", skriver Karina Hansen i sit professionsbachelorprojekt fra Læreruddannelsen på Fyn ved University College Lillebælt.

Det var den private elev, der fik Karina Hansen til at interessere sig for dysleksi. "Hun har inspireret mig til at reflektere over muligheder for inklusion og stilladsering af dyslektiske elever", fortæller hun. "Jeg finder det interessant, hvilken rolle jeg som lærer har i disse elevers identitetsudvikling med at lære at leve med deres vanskeligheder - ikke kun i skolen, men hele livet".

Her opstod Karina Hansens idé til bachelorprojektet. For hun oplevede, at man i skolen mest fokuserer på dyslektiske elevers fonologiske vanskeligheder, og ville derfor undersøge, om det er muligt at se mere helhedsorienteret på eleverne.

Artiklen fortsætter under banneret

Ud fra det opstillede Karina Hansen tre hypoteser: "1: Udelukkende fokus på dyslektiske elevers fonologiske vanskeligheder, kan hindre inklusion. 2: Stilladsering med it-hjælpemidler fokuseret på hverdagstekster, kan udvikle handlekompetence. 3: En literacy-baseret pædagogisk tilgang til læse- og skrivekompetencer, kan være meningsgivende i forhold til dysleksi".

For at konkretisere arbejdet opstillede hun følgende problemformulering: "Hvordan kan man gennem en literacy-baseret pædagogik kombineret med it-hjælpemidler udvikle handlekompetence hos dyslektiske elever, og hvilken effekt har dette på inklusion? "

Færdigheder eller kompetencer?

Professor Carsten Elbro fra Københavns Universitet har den førende position i forståelse af dysleksi i Danmark. Han definition lyder: "Ordblindhed, dysleksi, markante vanskeligheder ved at lære at læse og skrive, som beror på langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde. (..)." Den samme definition finder man mange steder for eksempel på Ordblindeforeningens og Socialstyrelsens hjemmesider. "I den sidste del af Elbros definition ses også en undervisningsstrategier", siger Karina Hansen. "Gennem intensiv læseundervisning kan ordblinde tilegne sig læsefærdighed, og især tidlig systematisk læse- og sprogundervisning har vist sig effektiv."

"Som kritisk holdepunkt vil jeg stille spørgsmålstegn ved, hvad det gør ved inklusionsmuligheder at fokusere entydigt på fonologiske vanskeligheder ud fra praksiseksemplet med Læsecentret", skriver hun i sit projekt.

Læsecentret er et tidsbegrænset undervisningstilbud, hvor eleven går et år, for derefter at begynde på hjemskolen igen. I løbet af året, er der indlagt perioder, hvor eleven er tilbage i sin egen klasse på hjemskolen i fire uger. Der er almindelige timer på skemaet i Læsecentret, og der arbejdes med anvendelse af it-redskaber til tilegnelse af alderssvarende viden. Alle elever får udarbejdet en WISC-analyse, som er en intelligenstest, der tester kognitive funktioner så som verbal forståelse, perceptuel organisation, ordforråd, kodning og arbejdshukommelse, fortæller Karina Hansen.

Der er en væsentlig forskel på færdighed og kompetence i undervisningen, og det spiller ind i tænkningen om inklusion af elever med dysleksi, mener hun. "Færdigheder angiver, hvad en person kan gøre. I dette tilfælde at afkode og forstå en tekst. Det er en kognitiv færdighed. Kompetencer angiver selvstændighed og evne til at anvende færdigheder i en bestemt situation. Her skal man være i stand til at reflektere over i hvilke sammenhænge, hvordan og til hvilket formål. Heri ligger et kommunikativt aspekt".

Hvor Carsten Elbro mener, at tidlig, systematisk, intensiv undervisning er løsningen, argumenterer Karina Hansen for en "mere kontekstorienteret inklusionstænkning med fokus på læsning og skrivning som kommunikative, funktionelle kompetencer".

Efter at have undersøgt et inklusionstilbud til dyslektiske elever ud fra interview med en elev i 4.klasse og med en lærer og en koordinator på Læsecentret og undersøgt elevens udbytte, udnyttelse af it-hjælpemidler og hendes følelser i forhold til inklusionen konkluderer Karina Hansen, at tilbuddet er meget givende for nogle elever med dysleksi. Det tolker hun som en falliterklæring for skolesystemet, som, hun mener, sætter disse elever i gentagne nederlagssituationer ved udelukkende at fokusere på fonologiske vanskeligheder. Men hvis man sætter ind, uden at eleven forstår, hvad det går ud på, så kan det gå galt, mener hun: "Jeg fik et subjektivt indblik i en elevopfattelse af tilbuddet som ekskluderende imod elevens ønske. Det kan skyldes, at tilbuddet blev indsat på et tidspunkt, hvor eleven manglede erkendelse af sine vanskeligheder, og det kunne på den måde risikerer at skabe stigmatisering af eleven og manglende udbytte".

Der skal fokus på elevens potentialer

I stedet bør man fokusere på elevernes potentialer, siger hun. Hvis man ser på læsning og skrivning "som kompetencer, der har et mål og formål, vil man skabe bevidsthed og erkendelse hos eleverne. Hvis man inddrager autentiske tekster, vil man skabe bro mellem skoleaktiviteter og hverdagsudfordringer, og eleverne vil udvikle evne til at udnytte it-hjælpemidler funktionelt", skriver Karina Hansen i sin projektkonklusion. En sådan tilgang vil nemlig give dem handlekompetence til at klare sig i undervisningen, de kan inkluderes bedre i skolen, og de vil kunne bruge kompetencerne uden for skolen, mener hun.

"På den måde kan jeg som lærer gøre meget mere for denne elevgruppe end blot at give dem redskaber til at klare sig igennem skolen. Jeg kan hjælpe dem til at indse, at de har lige så meget ret til at være en del af det samfund, vi lever i, på trods af vanskeligheder, der kan stå i vejen for adgangen til et hurtigt foranderligt, digitaliseret, skriftsprogspræget samfund".

Se hele professionsbachelorprojekt øverst til højre under EKSTRA: Literacy i dysleksiundervisningen - Om koblingen af it og literacy til meningsfuld inklusion og kompetenceudvikling hos dyslektiske elever
Folkeskolen.dk sætter i anledningen af det første år med den nationale ordblindetest fokus på testen og på undervisning af ordblinde elever. Dette er den 22. artikel i temaet:

# data[].attributes.attachment_link.title
Elever med dysleksi skal ikke kun have fonologisk hjælp - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved ensidigt at koncentrere sig om intensiv læseundervisning er skolen med til at ekskludere elever med dysleksi. En mere helhedspræget tilgang kan give eleverne nogle kompetencer, så de oplever sig som inkluderede og bedre rustede til at klare udfordringerne uden for skolen, siger Karina Hansen i sit bachelorprojekt.

# data[].attributes.headline
Ordblindes læsemuligheder på digitale enheder

# data[].attributes.subject
Ordblindes læsemuligheder på digitale enheder

# data[].attributes.body
Erfraringer fra PD opgave

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digital læsning er et vilkår i den danske skole. Ikke mindst i Thisted Kommune, hvor alle elever har deres egen digitale enhed. På den læser de webtekster, tekster på forlagenes læringsportaler, de undersøger begreber og fænomener via online søgemaskiner, de deler deres projekter og læser hinandens tekster via den skybaserede tjeneste Google Drev. Men hvordan påvirker disse vilkår skolernes ordblinde elever? Hvilke muligheder giver de, og hvilke digitale læsestrategier skal de lære for at få det bedste udbytte af deres læsning? Det har kommunens ordblindekonsulent, Lotte Pilgaard, savnet viden om, og derfor besluttede hun sig for at undersøge det i sit afgangsprojekt på diplomuddannelsen i Læsevejledning i Grundskolen. Centeret bad hende fortælle, hvad hun fandt ud af.

Det er lettere at bruge læseteknologi, når klassekammeraterne også har en computer

I Thisted Kommune får alle elever udleveret den samme digitale enhed. I 0.-2. klasse er det en iPad og i 3.-9 klasse er det en Chromebook. Det har ifølge Lotte Pilgaard haft en positiv effekt på de ordblinde elevers brug af læse- og skriveteknologi. Hun forklarer:

- Fordi alle har den samme iPad eller computer til rådighed i klassen, så kan ingen af eleverne se, om man sidder og lytter til musik, mens man læser, eller om man lytter til et oplæsningsprogram, der hjælper en med at afkode en tekst. På den måde føler de ordblinde elever sig ikke ekskluderet fra deres øvrige klassekammerater.

- Samtidig er grænserne for, hvem der bruger læse- og skriveteknologi blevet mere flydende. De er installeret på alle børnenes enheder, og derfor anvender nogle elever eksempelvis oplæsningsprogrammer, når de er trætte, selv om de ikke er ordblinde.

Den digitale enhed rummer mange muligheder for støtte

- Det er vigtigt, at ordblinde elever udnytter de muligheder, som de digitale læse- og skriveteknologi giver, fortæller Lotte Pilgaard. Som ordblind har man svært ved at skimmelæse, men til gengæld kan man skrue op for hastigheden på oplæsningsprogrammet og dermed skimmelytte sig til en overordnet forståelse af den tekst, der bliver læst op.

- Oplæsningsprogrammets ordbog kan anvendes til at slå ord op med, og dernæst kan en billedsøgning på en søgemaskine anvendes til at forstå det. Derudover kan ordblinde elever anvende digitale mindmaps, tidslinjer eller skriveskabeloner til at strukturere forståelsen af det læste, så de kan anvende dybere forståelsesstrategier som organiseringsstrategier eller elaboreringsstrategier. Det er selvfølgelig nogle strategier, andre elever også kan anvende.

Film, lyd og animationer støtter ordblindes læseforståelse

Med den øgede mængde af digitale tekster og introduktionen af begrebet multimodalitet i skolens danskfag har lærerne skullet forholde sig til tekster, der kommunikerede med både billeder, lyd, videoklip, grafik og farver. Men for ordblinde elever er der ifølge Lotte Pilgaard nogle klare fordele ved, at teksterne er blevet mere multimodale:

- I tekster, hvor der indgår fx video, animationer og lyd, kan ordblinde elever tilegne sig viden uden at være begrænset af deres afkodningsfærdigheder. Det giver dem øget motivation til at deltage i undervisningen.

- I læsningen af multimodale tekst, hvor der indgår bevægelse, vil mange læsere have en tendens til at fokusere på det, der bevæger sig frem for på det stillestående, som teksten jo er, påpeger Lotte Pilgaard. Der kan derfor ligge en fare i at blive distraheret i sin læsning. Derfor er det særlig vigtigt at have sit læseformål i fokus, så relevante videoer bliver prioriteret frem for mindre relevante.

Det gælder dog ikke kun ordblinde læsere, men alle læsere, understreger Lotte Pilgaard, der finder det nødvendigt, at man i skolen underviser i, hvordan eleverne holder fokus i læsningen af den multimodale tekst.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordblindes læsemuligheder på digitale enheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Digital læsning er et vilkår i den danske skole. Ikke mindst i Thisted Kommune, hvor alle elever har deres egen digitale enhed. På den læser de webtekster, tekster på forlagenes læringsportaler, de undersøger begreber og fænomener via online søgemaskiner, de deler deres projekter og læser hinandens

# data[].attributes.headline
It-støtte til ordblinde: hjælp til selvhjælp?

# data[].attributes.subject
It-støtte til ordblinde: hjælp til selvhjælp?

# data[].attributes.body
Forskerklumme fra Videnscenter for læsning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed er svære læse- og stavevanskeligheder, der skyldes problemer med at udnytte skriftens lydprincip, dvs. med at koble bogstav med lyd.

Ordblinde har således relativt velafgrænsede problemer med skriftsproget, men desværre rammer disse vanskeligheder helt centrale sproglige forudsætninger og delfærdigheder i læsning og skrivning og dermed udviklingen af effektive læse- og skrivefærdigheder.

Ordblindhed er således et alvorligt handicap - ikke alene for den enkelte ordblinde, ordblindhed har også konsekvenser for den ordblindes familie og andre voksne omkring barnet. Vi har i en undersøgelse fulgt ordblinde elever på mellemtrinnet og undersøgt deres brug af it-redskaber.

Hvad undersøgte vi?

Vi fulgte i en 2-årig periode ca. 100 ordblinde elever (5.-6. kl.), der havde fået tildelt it-redskaber. Vi sammenlignede deres sproglige og skriftsproglige udvikling med en gruppe middelgode læseres, ligesom vi også undersøgte de ordblinde elevers brug af it i hverdagen (Arnbak & Klint Petersen, 2017).

Vores analyser viste helt klart, at de ordblinde forstod tekster bedre, hvis de benyttede deres oplæsningsstøtte, end hvis de ikke benyttede den. De stavede også flere ord korrekt, når de benyttede et ordforslagsprogram. Alligevel brugte hovedparten af de ordblinde elever stort set ikke deres it-redskaber, når de skulle læse og skrive i hverdagen. Dette er noget af et paradoks, og vi så derfor nærmere på, hvad der kendetegnede den lille gruppe elever, som var flittige brugere af deres it-redskaber. Denne elevgruppe viste sig at have meget svære læsevanskeligheder og kunne faktisk ikke klare sig uden it-redskaber. Så det så ud til, at man kun blev flittig bruger, hvis man ikke havde nogen mulighed for at klare opgaven uden.

Stort set alle de ordblinde elever og hovedparten af deres dansklærere var i en eller anden grad blevet undervist i, hvordan deres it-redskaber virkede. Derfor skyldes den manglende brug ikke, at elever og lærere ikke vidste, hvordan it-redskabet fungerede, men det var tilsyneladende svært at integrere dem i skolehverdagen. Vi kunne i den forbindelse se, at godt halvdelen af de ordblinde elever i vores undersøgelse ikke havde tilknyttet en lærer, der var ansvarlig for at hjælpe dem og støtte dem i at bruge it-redskaberne i skolen. Så noget kunne tyde på, at mange ordblinde elever er lidt overladt til sig selv, når de skal finde ud af at integrere it-redskaberne i skolehverdagen. Men vores undersøgelse viser også, at der er andre grunde til den manglende brug af it-redskaber eller til det, vi også ser som et fravalg af støtte fra it-redskaber.

Hvorfor vælger de ordblinde elever it-støtten fra?

Vores resultater svarer ganske til resultaterne af en brugerundersøgelse foretaget af Opinion (Nota, 2015), så noget tyder på, at der er behov for udvikling af en it-didaktik, som kan støtte elever i for alvor at få gavn af it-redskaber i deres faglige læring. Vi foreslår tre ting, som vi uddyber i de næste tre afsnit.

Der er behov for en flerstrenget indsats for at afhjælpe ordblindevanskeligheder i grundskolen

En målrettet indsats mod ordblindhed må omfatte undervisning i, hvordan man effektivt bruger it-redskaber, der kan kompensere den ordblinde for de basale vanskeligheder, som gør det særdeles svært at følge med i skolens fagundervisning. Men det er ikke tilstrækkeligt, at ordblinde elever kompenseres for de faktiske læse- og skrivekrav med it-redskaber. Det er afgørende for en kvalificeret brug af it-redskaberne, at ordblinde elever også modtager kvalificeret læse-, stave- og skriveundervisning, der bidrager til, at den ordblinde fortsat udvikler sine færdigheder.

Vores undersøgelse viste således klart, at når ordblinde elever bruger ordforslagsprogram i tekstskrivning, så skriver de tydeligvis flere ord korrekt, men de laver også mange fejlskrivninger, som indikerer, at de ikke har lært en systematisk og bevidst arbejdsrutine i den it-baserede tekstskrivning (fx fejl i ords endelse og oversprungne ord).

Hvis ordblinde elever skal kunne udnytte deres kompenserende redskaber på en funktionel måde, så må de modtage grundig undervisning i fonologi, morfologi (grammatik) og syntaks, så de kan udnytte ordlæse- og stavestrategier mere effektivt i læse- og skrivearbejdet på computer eller iPad. Jo bedre sproglige - og skriftsproglige færdigheder - den ordblinde er i besiddelse af, jo mere kvalificeret bliver den ordblinde elevs udnyttelse af kompenserende it.

Der er behov for at få udviklet og afprøvet en it-læse- og skrivedidaktik til ordblinde

Selvom vi kan dokumentere, at kompenserende it bidrager til bedre tekstforståelse og bedre retstavning, så tyder undersøgelsens resultater også på, at de ordblinde elever har behov for at lære mere bevidste og effektive arbejdsrutiner i brugen af deres it-redskaber.

Elever med læsevanskeligheder skal således ikke alene lære at bruge it-redskaber; de skal også lære at arbejde med disse redskaber på en bevidst, målrettet måde, der er tilpasset den aktuelle læse- eller skriveopgave.

Ordblinde elever bør derfor undervises i funktionelle arbejdsrutiner, der bidrager til, at eleven anvender bevidste, målrettede læse- og skrivestrategier i arbejdet med it-redskaberne. Og hele lærerteamet omkring eleven bør sikre, at eleven aktivt benytter disse arbejdsrutiner i hverdagens læse- og skriveopgaver.

Der er behov for ordblindevejledere med ekspertise i ordblindhed og kompenserende it

Alle ordblinde elever på skolen bør have en kontaktperson, som står for at tilrettelægge og gennemføre en systematisk indsats rettet mod den ordblinde elevs brug af de kompenserende redskaber i alle læse- og skriveopgaver. En sådan kontaktperson må være i besiddelse af kompetencer inden for tre vigtige områder:
Kontaktlæreren må kende funktionaliteten af de forskellige it-redskaber rigtig godt, han eller hun må være en erfaren underviser i det danske sprog og skriftsprog og tillige være uddannet til at undervise ordblinde elever.

Det er netop kombinationen af disse kompetencer, som sikrer, at kontaktpersonen kan støtte den ordblinde elev (og dennes undervisere) i at udvikle funktionelle it-strategier i læse- og skriveopgaverne i fagene og integrere it-redskaberne i hverdagen.

Det er vigtigt, at vi formidler til ordblinde elever, deres forældre og lærere, at ordblindhed er en hæmsko, men ikke en hindring for læring og aktiv deltagelse i skolefagene. Men vi mener til gengæld også, at det er afgørende for ordblinde elevers udbytte af de tilbud, skolen giver, at de har tilknyttet en fagperson (ordblindevejleder), der sikrer en god kommunikation mellem den ordblindes lærere og familien, og som vedvarende monitorerer den ordblinde elevs sproglige, skriftsproglige - og faglige udvikling.

Så teknologien åbner en række muligheder for de ordblinde elever. Men vejen til succes med it-redskaberne er fuld af forhindringer, der kræver koordineret og vedholdende indsats af forældre, lærere og den ordblinde. Der er ingen nemme genveje.

# data[].attributes.attachment_link.title
It-støtte til ordblinde: hjælp til selvhjælp?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er svære læse- og stavevanskeligheder, der skyldes problemer med at udnytte skriftens lydprincip, dvs. med at koble bogstav med lyd. Ordblinde har således relativt velafgrænsede problemer med skriftsproget, men desværre rammer disse vanskeligheder helt centrale sproglige forudsætninger og delfærdigheder i læsning og skrivning og dermed udviklingen af effektive læse- og skrivefærdigheder.

# data[].attributes.body
En afdeling for læsning og læseteknologi under Holbæk Kommune.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LæseTek fungerer som videncenter

Vi tilbyder hjælp inden for læse- og læseteknologiområdet til borgere, institutioner og professionelle.

I afdelingen er ansat audiologopæder, cand.comm. samt en IT-konsulent.

Vi arbejder pt. inden for følgende områder.

Grundskoleområdet

Læsekonsulentfunktionen

Bevilling af læse-skrivehjælpemidler

Ordblindeundervisning

Tosprogede ordblinde

Kurser og konferencer

Læs om Kurser og op oplæg her... Gå ind på vores Youtube kanal her...
Kontakt

Mail: csu-laes@holb.dk / Tlf.: 72 36 36 07

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tilbyder hjælp inden for læse- og læseteknologiområdet til borgere, institutioner og professionelle. I afdelingen er ansat audiologopæder, cand.comm. samt en IT-konsulent. Vi arbejder pt. inden for følgende områder. Grundskoleområdet Læsekonsulentfunktionen Bevilling af læse-skrivehjælpemidler Ordblindeundervisning Tosprogede ordblinde Kurser og konferencer Læs om Kurser og op oplæg her...

# data[].attributes.body
Artikelsamling om ordblindhed

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne bog handler om at være ordblind. I bogen fortæller en række personer deres personlige historie om livet med ordblindhed. Disse personer har formået at realisere deres drømme og er lykkedes med d...

# data[].attributes.headline
»Du behøver ikke at være ekspert for at hjælpe ordblinde elever«

# data[].attributes.subject
»Du behøver ikke at være ekspert for at hjælpe ordblinde elever«

# data[].attributes.body
Artikel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblind/læsesvag
Lærere bør have et vist kendskab til ordblinde elevers læse-/skriveteknologi, men de behøver ikke at være superbrugere. Det vigtigste er, at læreren kaster sig ud i at hjælpe eleverne - gerne i samarbejde med eleverne, anbefaler dysleksiblæksprutte.

Mange lærere vil gerne hjælpe deres ordblinde elever, men de ved ikke hvordan, og det frustrerer dem. Samtidig synes de, at de mangler tid til opgaven. Det oplever Line Leth Jørgensen, som er lærer på Hillerødsholmskolen i Hillerød. Hun arbejder både med ordblinde elever og rådgiver kolleger, ledelse, forældre, læsevejledere og kommunen. Derudover holder Line Leth Jørgensen foredrag og kurser for blandt andre lærere og forældre til ordblinde børn.

Selv betegner hun sig som en dysleksiblæksprutte, der drømmer om, at folkeskolen bliver betydeligt mere ordblindevenlig. Og det kræver ikke så meget at tage det første skridt.

Artiklen fortsætter under banneret

"Jeg sørger helt lavpraktisk for, at papirer til klassen altid er tilgængelige digitalt, og at de ligger på de ordblindes computere, inden timen går i gang. Mange af mine kolleger synes, det tager tid at skanne, fordi de ikke kan huske, hvordan man gør, men jo flere gange man prøver, jo nemmere bliver det", siger Line Leth Jørgensen.

Langt de fleste kopimaskiner kan skanne, så det er let at gøre det, når man alligevel kopierer til klassen.

"Jeg har også nogle gange tænkt, at det kan jeg ikke nå, men når jeg i næste øjeblik tænker, at så kan fire elever ikke lære det, de skal, så finder jeg de ekstra to minutter".

I dag bruger dansklæreren al sin tid på ordblinde elever, men indtil for to år siden underviste hun en klasse med fire ordblinde elever.

"Det ligger indgroet i mig, at jeg skal gøre det tydeligt, hvordan de ordblinde elever skal løse den opgave, klassen arbejder med. Selv om jeg havde klassen i tre år, sagde jeg stadig: 'Husk, at opgaven ligger på din computer' eller 'Ja, du må gerne tage din telefon med ud til at løse opgaven'. Selv om eleverne har accepteret, at de er ordblinde, er de usikre på, om det er lidt snyd at bruge computer og telefon - om de virkelig må det. Man skal huske, at de har haft it-hjælpemidler i meget kortere tid, end kammeraterne har brugt penalhuse", siger Line Leth Jørgensen.

TJEK, OM DIN UNDERVISNING ER ORDBLINDEVENLIG

Ikke kun ordblind i dansk

Det er i den grad et problem, at mange lærere ikke kender elevernes digitale hjælpemidler, mener Line Leth Jørgensen.

"Det er primært dansklærerne, som skal vide, hvad man skal lægge mærke til for at opdage, at en elev er ordblind. De tager sig også af at styrke elevernes læse- og skrivekompetencer. Men det er lige så meget faglærernes bord, at eleverne forstår og kan formidle det, de har lært. Hvis en elev bruger briller, siger man jo heller ikke, at han kun har nedsat syn i dansktimerne. På samme måde skal it til ordblinde bruges i alle fag".

Hvis en lærer på skolen kender programmerne, kan hun løbende holde små kurser for kollegerne, så de i hvert fald får et minimum af viden, mener Line Leth Jørgensen.

"I Norge har man lige udviklet et digitalt kursus om læse-/skriveteknologi på syv lektioner a cirka en time. Det kan vi også bruge i Danmark, men det kræver, at skolelederen prioriterer tid til det, og det er nødvendigt, hvis de ordblinde elever skal udvikle sig fagligt. Er det op til den enkelte lærer at lære de teknologiske muligheder at kende, kommer det til at afhænge af den enkelte lærers viden og forhåndsinteresse".

Kast dig ud i det

Ikke desto mindre har den enkelte lærer et ansvar, mener Line Leth Jørgensen. Hun har seks anbefalinger til, hvordan lærere - enten alene, i deres team eller som samlet gruppe - kan give deres undervisning et dysleksiserviceeftersyn, så den bliver ordblindevenlig (se nedenfor).

"Anbefalingerne ligger tæt op ad vores retningslinjer i Hillerød, og hvis man diskuterer dem i sit team, er man på vej", siger Line Leth Jørgensen.

Ellers handler det om at kaste sig ud i det.

"Sig til eleverne, at du ikke er ekspert, men at I sammen kan prøve at finde ud af, hvad der skal til for at hjælpe dem. Det har de tit gjort sig overvejelser om. Jo mere vi forstår, at ordblinde ikke kan lære stoffet så hurtigt som kammeraterne, jo lettere er det at se om bag eleverne og ikke bare tro, at de ikke gider. Men det kommer ikke af sig selv. Derfor skal vi først og fremmest beslutte, at vi vil hjælpe dem", siger Line Leth Jørgensen.

Du kan se de norske instruktionsvideoer om læse-skriveteknologi via dette link:

INTERNATIONAL ORDBLINDEUGE
folkeskolen.dk/specialpædagogik

# data[].attributes.attachment_link.title
"Du behøver ikke at være ekspert for at hjælpe ordblinde elever" - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblind/læsesvag Lærere bør have et vist kendskab til ordblinde elevers læse-/skriveteknologi, men de behøver ikke at være superbrugere. Det vigtigste er, at læreren kaster sig ud i at hjælpe eleverne - gerne i samarbejde med eleverne, anbefaler dysleksiblæksprutte. Mange lærere vil gerne hjælpe deres ordblinde elever, men de ved ikke hvordan, og det frustrerer dem.

# data[].attributes.body
En undersøgelse af it-støtte til ordblinde elever på mellemtrinnet

# data[].attributes.body
Projekt 2020-2022 på videnscenter for læsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Læsesucces for ordblinde børn – et tværfagligt samarbejde om ordblinde børns læseudvikling er et landsdækkende projekt, der gennemføres i samarbejde med 12 skoler fra 12 kommuner og landets seks professionshøjskoler.
Projektet er særlig målrettet ”dobbeltudfordrede børn”, det vil sige ordblinde bør…

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du gå på opdagelse i Notas samling af korte videoer, der handler om ordblindhed, undervisning og hjælpemidler.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Facebook kan du finde info om medlemstilbud, følge med i debatter og få viden om aktuelle emner.

# data[].attributes.body
Egmontfonden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi arbejder for, at alle ordblinde unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse i 2030. Vi har opsat tre mål, som vi arbejder for, at:

Alle ordblinde børn skal opspores - så tidligt som muligt.

Karakterforskellene i grundskolen mellem ordblinde børn og andre børn skal minimeres.

Den sociale baggrunds betydning for, om ordblinde unge gennemfører en ungdomsuddannelse, skal minimeres.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbejder for, at alle ordblinde unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse i 2030. Vi har opsat tre mål, som vi arbejder for, at: Alle ordblinde børn skal opspores - så tidligt som muligt. Karakterforskellene i grundskolen mellem ordblinde børn og andre børn skal minimeres.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordblindhed er en indlæringsvanskelighed, som skyldes langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde. Ofte - men ikke altid - finder man andre i familien med læsevanskeligheder, fx en forælder, en bror eller bedsteforældre, som har haft vanskeligt ved at lære at læse og skrive.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindhed er en indlæringsvanskelighed, som skyldes langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde. Ofte - men ikke altid - finder man andre i familien med læsevanskeligheder, fx en forælder, en bror eller bedsteforældre, som har haft vanskeligt ved at lære at læse og skrive.

# data[].attributes.body
program med regionale arrangementer

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordblindeugen: Få et overblik over arrangementer i ordblindeugen 2018 (Dyslexia Awareness Week 2018). Arrangementer for ordblinde i alle aldre.