# data[].attributes.body
Tablete aspirina

# data[].attributes.body
Upotreba aspirina može izazvati neželjene nuspojave kod astmatičara, bubrežnih bolesnika i bolesnika sa gastrointestinalnim problemima. Korištenje se ne preporuča u djece mlađe od 16 godina.
Česte nuspojave su šum u ušima, loša probava, bol u probavnom sustavu, bol u trbuhu, a rjeđe preosjetljivost na lijek, krvarenje u mozgu i lubanji, simptomi astme, curenje iz nosa, začepljenost nosa, upala, čir, osip, svrbež...

# data[].attributes.body
Krvne pločice- trombociti se ponekad mogu slijepiti i dovesti do stvaranja krvnog ugruška koji pak može uzrokovati srčani udar.
Aspirin onemogućuje stvaranje tromboksana A₂ u krvnim ugrušcima. Anikoagulantsko svojstvo aspirina omogućava smanjenje rizika od srčanih udara.
Novija istraživanja pokazala su da je aspirin koristan i u kontroli dijabetesa, prevenciji kolorektalnog karcinoma i raka prostate.

# data[].attributes.body
Aspirin tablete tvrtke Bayer

# data[].attributes.body
Uloga Aspirina

# data[].attributes.body
Prostaglandini

# data[].attributes.body
Stanična reakcija

# data[].attributes.body
Prostaglandin je tvari koja uzrokuje bol, povišenu tjelesnu temperaturu i upalu. Enzim koji je neophodan za njezinu proizvodnju jest ciklooksigenaza.
Aspirin, nakon što se acetil skupina poveže na aktivno mjesto enzima, ireverzibilno inhibira enzime. Time se ublažava bol, temperatura, upala...

# data[].attributes.body
Aspirin je analgetik, antipiretik i antiinflamatorik, tj. ublažava bolove, snižava vrućicu i ima protuupalna svojstva.
Aspirin se upotrebljava za ublažavanje glavobolje, zubobolje, grlobolje uslijed prehlade, menstrualnih bolova, bolova u mišićima i zglobovima, bolova u leđima, blagih artritičnih bolova te za simptomatsko ublažavanje bolova i sniženje vrućice kod prehlade ili gripe.

# data[].attributes.body
Dobivanje acetilsalicilne kiseline

# data[].attributes.body
Acetilsalicilna kiselina

# data[].attributes.body
Acetilsalicilna kiselina je ester salicilne kiseline i octene kiseline.  Esterska se veza dobiva reakcijom -OH skupine salicilne kiseline i -COOH skupine octene kiseline.  Zbog nemogućnosti odvijanje reakcije do kraja, koristi se zapravo anhidrid octene kiseline u suvišku, i zagrijava, a kao katalizator se koristi sumporna ili fosforna kiselina. Nakon hlađenja, dobiveni kristali se pročišćavaju prekristalizacijom.
Jedan od novijih postupaka za dobivanje kiseline jest reakcija salicilne kiseline i anhidrida octene kiseline, uz dodatak kalcijevog ili cinkovog oksida.

# data[].attributes.body
Stari Rimljani koristili su sok vrbe kako bi ublažili bolove. Taj sok je sadržavao salicilnu kiselinu( lat. salix = vrba).
1828. farmakolog J.A. Buchner izolirao se ekstrakt salicina iz kore vrbe i lijek se počeo sve više upotrebljavati.
1874. kemičari su u laboratoriju dobili salicilnu kiselinu. Proizvedeni lijekovi su često izazivali povraćanje i oštećenje sluznice želuca.
1897. Felix Hoffman je acetiliranjem salicilne kiseline dobio stabilnu djelotvornu tvar koja se počela upotrebljavati kao lijek.
1899. acetilsalicilna kiselina pojavljuje se na tržištu pod nazivom "aspirin". U početku se proizvod prodavao kao prah, a ubrzo se počeo u obliku tableta.
1982. J.R. Vane dobio je Nobelovu nagradu za otkrivanje djelovanja aspirina.