# data[].attributes.attachment_link.description
Nacionalna organizacija - NAO Evropske zveze za psihoterapijo - EAP

# data[].attributes.attachment_link.description
Izodrom - vsebine, primerne za izobraževanje na daljavo, razporejene po učnih področjih in triletjih!

# data[].attributes.headline
Program preventivnega zdravstvenega varstva programa otrok in mladostnikov ZDAJ.net

# data[].attributes.subject
Program preventivnega zdravstvenega varstva programa otrok in mladostnikov ZDAJ.net

# data[].attributes.body
Za najstnike, uporabne informacije:))

# data[].attributes.attachment_link.description
V spletni svetovalnici smo vedno tukaj zate. Ozri se po izkušnjah vrstnikov in razišči vsebine. Zaupaj nam svoje vprašanje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predstavljamo prvo sezono serije kratkih in zabavnih pretočnih oddaj. Naš Rok na hudomušen način in z zanimivimi gosti predstavi, kako splet uporabljati sproščeno in hkrati tudi previdno.

#Čas

Kako pravzaprav teče čas? Včasih nam ga kar zmanjka. Spet drugič se zdi, da teče zeloooo poooooočasi. Kako ga torej lahko porazdelimo, da ga je dovolj za vse in da nam ves ne uide na spletu?
Za pomoč in nasvet se obrnemo tudi na čarobnega modreca Gandalfa.

#Fotografije

Tudi v tej oddaji Rok gosti strokovnjake. Od kdaj in od kod izvirajo "memi" pojasni gospod profesor Gumzej, kazensko zakonodajo, ki pokriva področje deljenja posnetkov na spletu pa gospod Sodnik.

Napovednik oddaj

11.5. Video igre

18.5. E-šport

25.5. Pretočne vsebine

1.6. Spletni zmenki

Kdo je Rok?

Rok Gumzej je socialni pedagog, vloger, poznavalec elektronskih športov, voditelj mladinskih izobraževalnih oddaj, predavatelj in svetovalec, ki vsakodnevno na Logoutu opravlja pomembno delo z mladimi, ki so se ujeli v pasti interneta.

Vsebine za starše

Za še več koristnih in zanimivih vsebin te skupaj s starši vabimo, da obiščeš tudi naš blog.

Blog

# data[].attributes.attachment_link.description
Predstavljamo prvo sezono serije kratkih in zabavnih pretočnih oddaj. Naš Rok na hudomušen način in z zanimivimi gosti predstavi, kako splet uporabljati sproščeno in hkrati tudi previdno. Kako pravzaprav teče čas? Včasih nam ga kar zmanjka. Spet drugič se zdi, da teče zeloooo poooooočasi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Z naraščanjem števila ljudi, okuženih s koronavirusom, se pojavljajo tudi novi izzivi, ki jih moramo skupaj nasloviti. Na kratko bi jih lahko povzeli: "ne širi okužbe, ne širi nestrpnosti". Slovenci smo se v preteklosti vedno izkazali kot izjemno solidaren in sočuten narod, ki razume stisko ranljivejših, zato je tudi v trenutnih razmerah pomembno, da združimo moči pri širjenju prijaznosti, podpore in razumevanja do drugega. To vključuje tako odgovorno ravnanje v obliki izvajanja zaščitnih ukrepov za preprečitev širjenja okužbe in tudi preprečevanja širjenja nestrpnosti.

Razumljivo je, da se v poplavi informacij o koronavirusu, odrasli počutimo negotovo, zato je pričakovano, da tudi otroci doživljajo stisko. Otroci morda težko razumejo informacije v medijih, zato so lahko še posebej izpostavljeni občutkom tesnobe, stresa in žalosti. Če se z otrokom odkrito pogovorite na njemu razumljiv način, lahko olajšate njegovo stisko in ga spodbudite k pozitivnemu pristopu.
1. Sprašujte otroka in mu prisluhnite
Začnite tako, da otroka spodbudite k pogovoru. Ugotovite, koliko že ve o koronavirusu, in dopustite, da vam pove vse, o čemer razmišlja. Če je vaš otrok mlajši in za koronavirus še ni slišal, vam ni potrebno zastavljati vprašanj - le izkoristite priložnost, da ga spomnite na pomembne higienske ukrepe ter pazite, da pri tem ne spodbujate strahu. Poskrbite, da ste v varnem okolju in dovolite otroku, da prosto govori. Risbice, zgodbe in druge dejavnosti lahko pomagajo spodbuditi pogovor.

Najpomembneje je, da otrokovih skrbi ne ignorirate ali jih poskušate zmanjševati. Zagotovite mu, da razumete njegove občutke in mu pojasnite, da je strah v takšnih primerih nekaj povsem normalnega. Namenite mu vso pozornost, mu prisluhnite in zagotovite, da se lahko kadarkoli pogovori z vami ali odraslo osebo, ki ji zaupa.

2. Bodite iskreni in pojasnite situacijo na otrokom prijazen način

Otroci imajo pravico do resničnih informacij o dogajanju po svetu, odrasli pa imajo dolžnost zaščititi otroke pred stisko. Jezik prilagodite starosti otroka, opazujte, kako se odziva in bodite pozorni na njegovo morebitno tesnobo. Kadar ne znate odgovoriti na vprašanja, ne ugibajte. Izkoristite priložnost, da skupaj poiščeta odgovore.

Spletne strani kot so www.nijz.si, www.gov.si/teme/koronavirus, www.unicef.org/coronavirus/covid-19 so vam lahko v pomoč. Pojasnite mu, da nekatere informacije na spletu niso natančne in da je zato najbolje zaupati strokovnjakom.
3. Pokažite mu, kako lahko zaščiti sebe in svoje prijatelje
Eden najboljših načinov za zaščito otrok pred koronavirusom in drugimi boleznimi je pravilno umivanje rok. Ni treba, da je to zastrašujoč pogovor. Umivanje rok je lahko zabavno, če ga pospremite s pesmijo ali plesom. Oglejte si video:

Otroku tudi pokažite, kako pravilno kihati in kašljati v rokav. Opozorite ga, naj bo pozoren, da ni preblizu drugim ljudem in ga spodbudite, da vam pove, če se tudi sam slabo počuti.

4. Delujte pomirjujoče in razumevajoče

Na televiziji ali na spletu smo obkroženi s številnimi zaskrbljujočimi podobami, zato se lahko včasih zdi, kot da je kriza vsepovsod okoli nas. Otroci morda ne razlikujejo med podobami na zaslonih in njihovo realnostjo, zato lahko začnejo verjeti, so v neposredni nevarnosti.

Otroku lahko pomagate obvladovati stres tako, da mu omogočite igro in sprostitev, kadar je to mogoče. Ohranjajte čim več običajnih rutin in urnikov, še posebej preden gre otrok spat, ali pomagajte ustvariti nove rutine v novem okolju.

Če se v vašem lokalnem okolju srečujete z izbruhom bolezni, opozorite svojega otroka, da so zaščitni ukrepi izjemno pomembni pri preprečevanju okužbe. Hkrati pa tudi, da pri večini okuženih bolezen poteka v lažji obliki, še posebej pri otrocih. Številni odrasli se močno trudijo, da bi vaša družina ostala varna.

Če se vaš otrok slabo počuti, mu razložite, da mora ostati doma ali pod nadzorom, ker je zanj in za njegove prijatelje tako varneje. Zagotovite mu, da veste, da je to na trenutke težko (morda tudi strašljivo ali celo dolgočasno), toda upoštevanje pravil bo vsem pomagalo, da bomo bolj varni.
5. Preverite, če je vaš otrok žrtev stigmatizacije ali pa jo sam spodbuja
Izbruh koronavirusa je vplival na številna poročanja o primerih diskriminacije in nestrpnosti po svetu ter tudi pri nas, zato je potrebno preveriti, da vaš otrok tega ne doživlja in tudi sam ne spodbuja ustrahovanja.

Razložite mu, da koronavirus ne izbira po videzu, niti ne po narodnosti in tudi ne po tem, kateri jezik nekdo govori. Če vaš otrok doživlja ustrahovanje, ga spodbudite, da o tem nemudoma spregovori odrasli osebi, ki ji zaupa.

Vaše otroke spomnite na to, da si vsi zaslužijo počutiti se varno v svojem okolju. Ustrahovanje nikoli ni pravilen način in vsi moramo prispevati svoj delež pri širjenju prijaznosti, podpore in razumevanja do drugega.
6. Pohvalite prijaznost in trud drugih
Pomembno je, da otroci vedo, da si ljudje med seboj pomagajo s prijaznimi in velikodušnimi dejanji. Delite zgodbe zdravstvenih delavcev, znanstvenikov in mladih, ki si prizadevajo zaustavi širjenje virusa in ohranjati varnost v skupnosti. V veliko tolažbo je vedeti, da so sočutni ljudje aktivni in da se borijo proti virusu.
7. Pazite nase
Otroku boste bolje pomagali, če boste poskrbeli tudi zase. Otrok vas bo posnemal pri vašem odzivu na novice, zato pomaga, če mu pokažete, da ste mirni in da obvladujete svoja čustva.

Če ste zaskrbljeni ali razburjeni, si vzemite čas zase in se po pomoč obrnite na druge ljudi, ki jim zaupate. Vzemite si čas zase in za stvari, ki vam pomagajo, da se sprostite.
8. Pri pogovoru bodite pozorni na otrokov odziv
Pomembno je, da otrok v stiski ni prepuščen samemu sebi. Ko zaključujete pogovor z otrokom, poskusite oceniti njegovo tesnobo tako, da opazujete telesno govorico, ton glasu in dihanje otroka.

Spomnite otroka, da lahko kadar koli z vami govori o stvareh, zaradi katerih je zaskrbljen. Opomnite ga, da boste vedno poskrbeli zanj, da ga poslušate in da ste mu na voljo, kadar ga kaj skrbi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Z naraščanjem števila ljudi, okuženih s koronavirusom, se pojavljajo tudi novi izzivi, ki jih moramo skupaj nasloviti. Na kratko bi jih lahko povzeli: "ne širi okužbe, ne širi nestrpnosti" . Slovenci smo se v preteklosti vedno izkazali kot izjemno solidaren in sočuten narod, ki razume stisko ranljivejših, zato je tudi v trenutnih razmerah pomembno, da združimo moči pri širjenju prijaznosti, podpore in razumevanja do drugega.

# data[].attributes.body
Akademija odličnosti

# data[].attributes.body
Akademija odličnosti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dolgi popoldnevi ali dežne kaplje lahko marsikaterega mladega raziskovalca zdolgočasijo, zato smo pripravili nekaj ustvarjalnih arhitekturnih delavnic, ki lahko popestrijo turobne dni. Vsaka od delavnic je enostavna in zabavna, vse potrebščine pa se najdejo v domačih predalih.
Naj bo vsak dan ustvarjalen in naj bo nasmeh na obrazu narisan tudi ob dolgočasnih dnevih!

# data[].attributes.attachment_link.description
Dolgi popoldnevi ali dežne kaplje lahko marsikaterega mladega raziskovalca zdolgočasijo, zato smo pripravili nekaj ustvarjalnih arhitekturnih delavnic, ki lahko popestrijo turobne dni. Vsaka od delavnic je enostavna in zabavna, vse potrebščine pa se najdejo v domačih predalih. Naj bo vsak dan ustvarjalen in naj bo nasmeh na obrazu narisan tudi ob dolgočasnih dnevih!

# data[].attributes.body
Boštjan Gorenc Pižama na svojstven način predstavlja izbrana dela naših največjih pesnikov in pisateljev iz varnega zavetja svoje​ga doma

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Franceta Prešerna ni treba posebej predstavljati. Rojen 3. 12. 1800 v Vrbi na Gorenjskem, umrl 8. februarja 1849, ravno na slovenski kulturni praznik, v Kranju, napisal slovensko himno, Sonetni venec in Krst pri Savici. Vendar ni pisal samo mokrocvetečih rožic poezije, ampak tudi bolj bodeče stihe, s katerimi je "špikal" svoje sodobnike.

# data[].attributes.attachment_link.title
Književnost v pižami E01: France Prešeren

# data[].attributes.attachment_link.description
Franceta Prešerna ni treba posebej predstavljati. Rojen 3. 12. 1800 v Vrbi na Gorenjskem, umrl 8. februarja 1849, ravno na slovenski kulturni praznik, v Kranju, napisal slovensko himno, Sonetni venec in Krst pri Savici. Vendar ni pisal samo mokrocvetečih rožic poezije, ampak tudi bolj bodeče stihe, s katerimi je "špikal" svoje sodobnike.

# data[].attributes.body
LogOut je organizacija, ki se ukvarja s prekomerno uporabo interneta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koronavirus in naše naprave

Telefon se pogosto uporablja v rokah in na obrazu med klici, s čimer je lahko idealni prenašalec virusa. Posledično je priporočljivo, da površine naprav redno razkužujete. Še posebej kadar naprave uporablja več oseb. Če je le možno, si naprav med sabo ne izmenjujte. O bolezni COVID-19 se z otroci tudi odkrito pogovorite na njim razumljiv način. Razložite jim trenutno stanje, a ne spodbujajte panike, ostanite mirni in preudarni.

Struktura nam je v pomoč

Ljudje smo bitja navad in zato je pomembno, da kljub na novo pridobljeni obilici prostega časa, ohranimo v življenju določeno strukturo. Struktura pomaga pri tem, da se ni pretežko soočiti z vsemi spremembami, ki jih je prinesla trenutna situacija in nam daje temelje, na katerih lahko gradimo svoj dan.

Skupaj z družino ustvarite urnik tedna, v katerega vključite vse obveznosti, ki ste jih opravljali tudi prej: npr. delo za šolo, sprehajanje psa, pomivanje posode... in nove aktivnosti, ki vam bodo krajšale čas doma. Pri tem je pomembno poudariti, da to niso počitnice. Dopoldnevi naj bodo še vedno rezervirani za šolo. Za tedenski urnik se dogovorite skupaj z družino in pri tem upoštevajte, da bo dovolj časa namenjenega obveznostim, druženju in zabavi. Če boste ohranili strukturo, ne boste doživeli večjega šoka, ko se bo življenje enkrat vrnilo nazaj na stare tirnice. Pri načrtovanju tedna si lahko pomagate s priloženim LOGOUT urnikom.

Dobro je tudi, da ohranite ali po potrebi vzpostavite nove dogovore glede uporabe digitalnih naprav. Ker je prioriteta omejitev stikov v živo, prilagodite svoja obstoječa e-pravila. Določite dnevno omejitev, koliko časa na dan želite preživeti na napravah za sprostitev. Dogovora se naj držijo vsi družinski člani. Postavite si prioritete, kaj boste postorili in katere obveznosti boste dokončali, preden je čas za zabavo na napravi. Izberite tudi dele dneva, ko boste naprave popolnoma umaknili, in določite večerno uro, ob kateri boste prenehali z uporabo naprav. Ustvarjanje dogovora naj bo kreativna aktivnost za celotno družino (dogovor se na primer napiše na plakat ali v obliki stripa).

Digitalne aktivnosti v analognem svetu

Dodaten prosti čas, ki vam je sedaj na voljo, skušajte zapolniti z različnimi zabavnimi aktivnostmi in ne samo z dodatnim časom na napravah.

Predlagamo nekaj idej, kako lahko spletne aktivnosti nadomestite s podobnimi aktivnostmi v analognem svetu.

Video igre -> Družabne igre
Izkoristite priložnost in se namesto večurnega igranja videoiger z družino pomerite v kakšni družabni igri. Sedaj je odlična priložnost, da končno dokončate igro Monopoly.

Socialna omrežja -> Pisanje dnevnika
Tudi če prej niste pisali dnevnika, imate sedaj priložnost, da začnete zapisovati svoja doživetja, počutje in dnevno dogajanje, namesto objavljanja in spremljanja socialnih omrežij. Po koncu obdobja izolacije bodo tako nastali zapisi vašega doživljanja tega edinstvenega dogodka.

Namesto gledanja Youtube posnetkov, filmov, ali serij, lahko vzamete v roke kakšno dobro knjigo, ki ste jo že dolgo želeli prebrati, pa za to niste našli časa. Branje knjig je veliko bolj ustvarjalno, saj ima vaša domišljija prosto pot pri predstavljanju likov in svetov iz zgodb.

Spletne novice -> Časopis in revije
Da ne bi nenehno spremljali novice preko spleta, ter se obremenjevali z morebitnimi negativnimi podatki, lahko raje preberete kakšen časopis in rešite pozabljeno križanko ali sudoku v reviji, ki jo imate doma.

Dodajamo tudi seznam predlogov aktivnosti, ki jih lahko v tem času preizkusite. Skupaj z družino naredite seznam offline koristnih in prijetnih aktivnosti. Koristne aktivnosti naj bodo del dopoldanske rutine dneve, prijetne pa popoldanske.

Priložnost za kreativnost!

Doživljanje dolgčasa je v tem obdobju normalno in lahko privede celo do pozitivnih izkušenj. Dolgčas je namreč ključen za razvoj spontanih novih idej, spodbujanje domišljije in za proces samorefleksije. V teh časih lahko začnemo uporabljati naše naprave v kreativne namene, zato spodbujajte konstruktivno rabo naprav. Na spletu najdete ogromno vodičev o montaži videov, izboljšanju svojih fotografij in celo programiranju. Lahko si pomagate tudi z aplikacijami za načrtovanje časa, izboljšanje pozornosti in koncentracije:
https://www.commonsensemedia.org/best-for-learning-lists https://www.commonsensemedia.org/lists/free-educational-apps-games-and-websites https://www.commonsensemedia.org/lists/apps-to-help-kids-stay-focused https://www.commonsensemedia.org/lists/top-time-management-apps
Uporabo naprav vsaj na začetku regulirajte z drugimi otroku prijetnimi aktivnostmi. Zaradi izrednih razmer to tudi ni primeren čas za drastične ukrepe odvzemanja naprav. Predpostavljate lahko, da bodo mladostniki več časa preživeli na napravah, kar pa ni zaskrbljujoče, če imajo dovolj offline aktivnosti. Če so digitalne naprave uporabljene uravnoteženo, je ta čas za družino lahko edinstvena priložnost za zbližanje in spoznavanje.

Seznam predlogov aktivnosti Tedenski urnik

# data[].attributes.attachment_link.title
Vsi smo doma, kaj sedaj? Logout-ov družinski vodnik za preživljanje obdobja izolacije brez naprav

# data[].attributes.attachment_link.description
Telefon se pogosto uporablja v rokah in na obrazu med klici, s čimer je lahko idealni prenašalec virusa. Posledično je priporočljivo, da površine naprav redno razkužujete. Še posebej kadar naprave uporablja več oseb. Če je le možno, si naprav med sabo ne izmenjujte. O bolezni COVID-19 se z otroci tudi odkrito pogovorite na njim razumljiv način.

# data[].attributes.body
Uporabne infomacije - prvi spletni časopis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Novice od blizu in daleč. Otroci se tako seznanijo s ključnimi dogodki, o njih razmislijo ali pogovorijo z odraslimi.

# data[].attributes.headline
Raztezne vaje  - pri delu za računalnikom

# data[].attributes.subject
Raztezne vaje  - pri delu za računalnikom

# data[].attributes.body
🐾Živali in korona virus 🐾
1️⃣ Zaenkrat ni nobenih dokazov, da bi živali lahko zbolele za virusom Covid-19
2️⃣ Dlaka hišnih živali bi lahko, tako kot naše roke, prenašala virus in človeka na človeka.
3️⃣ Umivajte si roke pred in po božanju hišnih živali in se izogibajte neposrednemu stiku (objemanje, poljubljanje itd.)
4️⃣Če je tvoj kosmatinec bolan ali poškodovan pokličite veterinarja in se predhodno naročite na pregled.

Živali so naši družabniki, zato poskrbimo tudi za njih ❤️

Povzeto po: EU Dog&Cat Alliance

# data[].attributes.body
🐾Živali in korona virus 🐾
1️⃣ Zaenkrat ni nobenih dokazov, da bi živali lahko zbolele za virusom Covid-19
2️⃣ Dlaka hišnih živali bi lahko, tako kot naše roke, prenašala virus in človeka na človeka.
3️⃣ Umivajte si roke pred in po božanju hišnih živali in se izogibajte neposrednemu stiku (objemanje, poljubljanje itd.)
4️⃣Če je tvoj kosmatinec bolan ali poškodovan pokličite veterinarja in se predhodno naročite na pregled.

Živali so naši družabniki, zato poskrbimo tudi za njih ❤️

Povzeto po: EU Dog&Cat Alliance

# data[].attributes.body
Priporočam ogled od 1h 34min do konca (pogovor s psihoterapevtom dr. Željkom Čurićem in z mikrobiologinjo dr. Majo Ravnikar - kako ravnati s hrano v času Covid-a).

# data[].attributes.attachment_link.description
Dober začetek dneva! Od ponedeljka do petka od 7.00 do 11.00 na TV SLO 1.

# data[].attributes.body
Boste spejeli izziv?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V času, ko moramo ostati zaklenjeni v svojih sobah, smo v Enigmariumu sklenili, da vas bomo na način, ki ga najbolje znamo, teden dni (brezplačno) zabavali v online escape room igri, ki smo jo zasnovali posebej zato, da bomo lažje #ostani doma.

Vsak dan (med 13.00 in 15.00 uro) prejemete po e-pošti eno poglavje, ki ga odklenete s kodo iz prejšnjega poglavja. Zgodba je zelo napeta!

Poleg odlične zabave pa naslednji ponedeljek izmed vseh igralcev izžrebamo enega nagrajenca, ki prejme nagrado (darilni bon in betatestiranje naše nove igre Cirkus, ki jo pripravljamo v Ljubljani). Vsi, ki rešite uganke vse do zadnje naloge pa čaka tudi majhno darilce.

PS: rešitev nam ni treba sporočati sproti - ob pravem času se bodo združile se bodo v eno končno rešitev na koncu.

Želite sodelovati v naši igri? Prijavite se, prva naloga vas bo v vašem poštnem nabiralniku čakala že v ponedeljek ob med 14.00 in 15.00 uro!

# data[].attributes.attachment_link.title
Pobegnite iz sobe - v spletno escape room igro OTOK!

# data[].attributes.attachment_link.description
Prav za vas, prav za te čase smo izvirno zasnovali online escape room: "OTOK - igro pobega v tvoji sobi" V času, ko moramo ostati zaklenjeni v svojih sobah, smo v Enigmariumu sklenili, da vas bomo na način, ki ga najbolje znamo, teden dni (brezplačno) zabavali v online escape room igri, ki smo jo z

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Če ti je astra.si v pomoč, lahko projekt podpreš z donacijo na PayPal ali moj TRR. Za donacijo na TRR mi pošlji email na andrej.id@gmail.com

Spletna stran in vse vsebine so popolnoma zastonj, vseeno pa obstajajo določeni stroški z domeno in gostovanjem na strežnikih. Vsak, ki prispeva se za vedno vpiše na listo donatorjev.

# data[].attributes.attachment_link.description
Če ti je astra.si v pomoč, lahko projekt podpreš z donacijo na PayPal ali moj TRR. Za donacijo na TRR mi pošlji email na andrej.id@gmail.com Spletna stran in vse vsebine so popolnoma zastonj, vseeno pa obstajajo določeni stroški z domeno in gostovanjem na strežnikih. Vsak, ki prispeva se za vedno vpiše na listo donatorjev.

# data[].attributes.body
Vabljeni k branju.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Od ponedeljka naprej bodo šole in vrtci zaprti, tako bo veliko staršev preživljalo veliko več časa z otrokom doma. Pogovarjali smo se s specialnim pedagogom Markom Juhantom. Dotaknili smo se vprašanja, ali naj starši z najmlajšimi doma nadaljujejo vrtčevsko rutino, na katero so navajeni, pa tudi, kako naj uskladijo službene obveznosti z igro in kako naj zapolnijo dneve brez vseh nesoglasij.

Zaradi koronavirusa bodo šole in vrtci zaprti. Starši bodo z otroki veliko več časa preživeli doma. Kako naj kakovostno preživijo ta čas brez nesoglasij? Priporočate, da se veliko igrajo doma ali odidejo na sprehod v naravo?
"Brez nesoglasij ne bo šlo, saj ima vsak starš in vsak otrok svoje videnje in svoje potrebe. Več težav bo tam, kjer so starši v vzgoji veliko popuščali. Je pa res, da so okoliščine izjemne in neka dodatna strogost − iz principa, zdaj ko imajo starši čas, je nesmiselna. Rezultat bo samo večanje tlaka znotraj družine. Na trenutke bo treba delovati tako, kot so tega vajene družine, ki gredo recimo z ladjo na dopust - nimaš se kam umakniti, nimaš komu za dve uri dati otroke, da se ti zbistri glava. Prilagajanje je nujno. A ne tudi vsakovrstno popuščanje. Igre doma so pomemben del vzgoje, saj se bodo otroci učili od staršev, kako se zmaguje in kako se tudi izgublja - oboje s častjo. Drugi bistveni del je dolgčas. Otrokom mora biti kdaj dolgčas, ker jih ta spravi do neverjetne ustvarjalnosti. Starši se morajo takrat malce umakniti. Otrok ne more biti ustvarjalen, če se mu mentor na drugi strani obnaša kot Michelangelo! S starostjo otroka je to vse slabše. Pokaži in se umakni, ne sili ves čas v otroka. Bodi tam, igraj se, ustvarjaj. Ko te vpraša, svetuj, pokaži. A nikoli na njegovem izdelku, ker potem otrok ne more reči 'Tole sem naredil/-a sam/-a'.

Kadarkoli bo prilika, naj se člani družine odpravijo ven. Seveda koristi bivanje v naravi, a spet v družinskem krogu oseb, ne v razširjenem.
Mogoče je zdaj čas, da oče ali pa mama nauči otroka narediti fračo ali mlinček? Če ne zmore, bosta delala skupaj, naj najdeta, izbereta nasvet na spletu - tudi skupaj.
Nekateri starši bodo morali svoje delo opravljati od doma, kljub temu da otrok ne bo obiskoval izobraževalne ustanove. Kako naj uskladijo delovni čas s tistim, ki ga bodo posvetili otroku? Kako mu lahko razložijo, da nekaj časa potrebujejo mir, da izpolnijo svoje obveze?

Se še spomnite navadnih letalc iz ene strani malega zvezka, ki smo jih pregibali? Koliko vrst jih obvladate in kako daleč letijo? Zunaj je nepredvidljiv faktor tudi veter in če določite mesto pristanka, otroci z veseljem merijo in na pamet seštevajo odstopanja, kako daleč od cilja je letalo pristalo. Morda v decimetrih za prve tri razrede, potem pa kar veselo v centimetrih. Na pamet. Za zdrave družine je 'skupaj' ključna beseda, da bo vsaj nekaj dobrega iz vsega, kar se dogaja."

"Postavijo železni urnik družine. To so termini, od katerih se ne odstopa. V tem času imajo otroci narejen urnik tako, da recimo podaljšajo spanje za eno uro, potem je družinski zajtrk. Pospravijo otroci, starši se lotijo službenega dela. Nekaj malega počitka, za nadaljevanje starši določijo tip aktivnosti. Osebno jih samo usmerijo, potem se vrnejo k službenemu delu. Ali je za otroka na vrsti morda branje, je stvar otrokove starosti, sposobnosti, tudi interesa. Predšolski otroci se ne zmorejo dolgo sami igrati, zato je normalno, da se z njimi igrajo starejši otroci. Opravljajo varstvo. Pogosto se lahko igrajo tudi ob njih, ne ravno z mlajšimi, saj jih mlajši posnemajo in se v vlogi velikega brata ali sestre počutijo dobro. Veliki si pa tudi dajo duška v igri. Ključ je varnost, primernost in velikost predmetov in iger, da jih ne pojedo ali vtaknejo v nos ali uho. Če predmet ne gre skozi rolico toaletnega papirja, je dovolj velik, da ga ne more niti po nesreči pogoltniti. Cilj igranja je ta, da se tudi mlajši otrok dobro počuti in 'ne cmiha' za mamo in očetom, ki morata delati.

Morda bo potrebna drugačna struktura prostora, kakšna miza bo prestavljena in za otroke lahko starši na tla nalepijo lepilni trak - to je meja, ki je v času, ko delajo za službo, otroci ne smejo prekoračiti. Če imajo edinca, pa je manjši, naj dobro očistijo tla, ker bo veliko tam. Pripravijo lahko pripomočke, ki jih posebej navdušijo - velika kartonska škatla, ki je sicer v napoto v kleti, bo prišla zdaj prav. Malčka lahko posadijo vanjo, dobi igrače, avte, punčke, kar pač uporablja. Manjše škatle v večji so hiše, vmes lahko večji narišejo pot kar z voščenkami. Da je prostorska stiska, otroka zelo navdušuje, ker se tam počuti varno in suvereno. Lahko je škatla na dosegu starša, ki pa otroka ves čas ne spodbuja in navdušuje. Ko se bo zaigral, se bo navduševal sam. Sicer bo morda preveč trpelo delo za službo. Bodo dnevi, ko bo otrok zelo klical k sebi, in dnevi, ko se bo kaka mama počutila celo malo odveč, razočarana, da je otrok ne potrebuje večkrat ali dlje časa, da je kar sam sebi dovolj. Seveda še nisem omenil izmenjave med očetom in mamo, delom za službo ter varstvom otroka. Je nujna, tudi zato, da ne bo kdo doma pregorel.
Lahko v teh dneh starši zamižijo in jim dovolijo, da dlje časa gledajo televizijo in igrajo igrice na računalniku, si privoščijo kakšno sladkarijo več?

Starši naj delajo odmore vsakih 45 minut, za par minut, da se posvetijo otrokom, uredijo, kar je treba, potem pa spet k delu. Priprava hrane mirne duše delno temelji na večjih otrocih, ki lahko prinesejo, očistijo, olupijo krompir, znajo že skuhati ali speči kako sladico (mafine). Pač po prehrambnih navadah družine. Starši ne smejo pozabiti, koliko dotikov kože na kožo potrebujejo malčki, zato naj bo higiena res dosledna."

"Za sladkarijo več sem proti, razen če jo pripravijo, spečejo sami. Kdaj ste nazadnje (ali sploh) pekli jabolka v pečici? Nadev je enostaven in sploh ni nujen, med zadošča, pa tudi brez sladkorja katerekoli vrste so pečena jabolka slastna. Ja, desetletniki jih lahko izdolbejo (peške ven) s pripravo za polnjene paprike, tisto nazobčano cevko in manjšo kovinsko žlico. Malo večji z nožem in žlico. Jabolka izberejo, operejo, odmaknejo prazne pladnje iz pečice in jo nastavijo na 170 ali 180 stopinj Celzija. V ogreti pečici bodo jabolka zanesljivo spečena po 40 minutah, tudi tista zelo velika.

Ravnanje z vročo posodo je nekaj, česar se morajo vsi otroci slej ali prej navaditi. Ni dovolj, da gledajo. Kdaj je lahko boljši čas, kot takrat, ko ste zanesljivo zraven?
Kar se televizije in računalnikov tiče - v več državah so pouk preselili za manjše na televizijo, za večje pa na splet. Tako bodo zaposleni in ne bo treba nadomeščati toliko pouka. Računalnik in televizijo bodo torej že uporabljali. A ga bodo uporabljali kot orodje za učenje. To ni zabava. Nasprotujem uporabi tehnologije za zabavo, ker prav to vodi k odvisnostim. Nihče, ki za kruh dela osem ur za računalnikom, ni odvisen od računalnika. Ste opazili?
Morajo starši ostati dosledni pri uveljavljanju pravil in omejitev ali so lahko bolj popustljivi?

Zato nikakor več igric na računalniku, televizorju, konzolah ali telefonu, kot v času pred ukrepi zaradi virusa. Več dela je treba organizirati in več igre med družinskimi člani - Človek ne jezi se, Enka, Spomin, Volkec, TiBi karte za socialne igre, v katerih otroci bolj spoznajo sebe in starše, prav tako oni svoje otroke. Pa igre z zapisovanjem, recimo da se izbere črka in potem sestavljate vsak zase seznam, na katerem so na isto črko ime, priimek, stvar, kraj, država, rastlina, žival ..."
Nekateri otroci so navajeni na vrtčevsko rutino: zajtrk, igranje, kosilo, opoldanski spanec in malico. Naj se držijo te rutine ali običajnega urnika, kot ga imajo doma čez vikend?
"Verjamem, da bodo starši ob utrujenosti, morda nemoči in slabi volji zaradi vseh dogodkov včasih malo popustili. Od tega ne bo večje škode, razen če bodo popustili tolikokrat ali toliko, da otrok nazadnje misli, da mu zdaj popuščanje pripada. Zato ga tudi terja na vse znane in tudi nove načine, ki starše spravljajo v stisko. V težjih časih so pravila strožja in posegajo na področja, ki prej niso bila regulirana. Otrokom ne pripadajo popusti. Razen nevarnosti, ki jih prinese bolezen, so skorajda na boljšem, starše imajo doma in v veliki meri zase. Starši se morajo seveda tudi sami disciplinirati, da ne delajo cele dneve, ampak je čas odmerjen delu, počitku in otrokom. Dobrodošli v območju 'copati biznisa'! Lahko bodo videli, da zna na videz veliko časa in svobode narediti veliko težavo, saj je v istih prostorih ločiti dom od službe nuja, ne le želja."

"Vsaka rutina, ki lahko ostane, je dobrodošla. Le zakaj med tednom spreminjati stvari, ki so dobro utečene? Otroku bodo starši povedali, da so vrtec preselili domov. Vsaka vzgojiteljica bo z veseljem povedala, kakšno rutino ubirajo, poslala po elektronski pošti urnik, da se starši po njem orientirajo. Sploh pa obstaja tip otrok, ki se jim reče 'obredni otroci'. To so otroci s čisto običajnim razvojem, nobenih posebnih potreb nimajo. A zunaj znanih obredov se hitro počutijo negotovi, saj ne vedo, kaj pričakovati. Zdaj so tako ali tako vznemirjeni tudi starši, zaradi službe, dela, zdravja, sorodnikov in tudi zaradi samih informacij o virusu. Zakaj bi torej otroke dodatno vznemirjali, če otrok rutino obvlada, se v njej dobro počuti in si jo želi? Vprašanje, kako določeno stvar, zahtevo naroči vzgojiteljica, je hkrati zabavno, saj otrok pove z enakim naglasom in poudarkom, kot vzgojiteljica. Je tudi učinkovito. Ko mama, ki je zdaj v vlogi vzgojiteljice, takšen način uporabi, otrok navodilu zanesljivo sledi.
Šoloobvezni otroci zdaj ne bodo imeli pouka. Ali svetujete, da vseeno sedejo za šolske knjige, rešijo kakšno nalogo, se naučijo kakšno dodatno gradivo? Ali naj dosledno sledijo navodilom učiteljev?

Čez vikend pa po domače, že z napovedjo, da bo v ponedeljek vrtec spet doma. Ko bo težav z virusom konec, bodo otroci mami rekli, da komaj čakajo, da gredo spet v 'pravi' vrtec. Ker je tam 'vse bolj tapravo', tam pa so tudi vrstniki in vzgojiteljici."
Na spletni strani Minicity bodo po novem na voljo izobraževalne vsebine za družine o tem, kaj početi z otrokom doma. Podpirate takšno idejo?
"Kot rečeno, hujši časi, manj popustov pri vzgoji. Zdaj bodo navodila znana tudi staršem, lažje bo spremljati delo otrok. Po drugi strani je zdaj - ko ni vsakodnevnega pritiska na ocene - lažje delati na otrokovi samostojnosti. Če je danes delal, a ne dovolj kvalitetno ali dovolj časa, lahko jutri to popravi, ne da bi vmes dobil slabo oceno. Nauči se lahko iz lastne izkušnje, ne da bi bil za to kaznovan. Dodatno jim lahko starši po svoji presoji še kaj naložijo, saj so tako ali tako nekje v bližini in je nadzor možen in izvedljiv. Tole niso počitnice, da bi delali navidezno ali malo. Med tednom je treba šolarje kar priganjati, zato da bo sobota dobrodošla za lenarjenje od šolskega dela. Pride pa domača generalka v čiščenju, če so zaloge barve in orodje - najstnik zmore ob nasvetih sam pobeliti in očistiti svojo sobo. Vsaka kaj prida gospodinja pa svojo kuhinjo in gospodar ostale prostore. Zračenje je tako ali tako priporočeno."

"Podpiram, ker starši in otroci potrebujejo zamisli, ki že v izhodišču slonijo na tem, da je vse potrebno že doma, nobene eksotike. Že ena sama ideja, ki je v družini padla na plodna tla in se je 'prijela', lahko za en teden ali več naredi dneve lepše. Ker gre pogosto za kakšne izdelke, bodo nekateri ostali kot trajen spomin - starši jih bodo varno spravili in bodo čez leta spet priklicali prijetne trenutke. Takrat boste rekli 'Kljub virusu in stiskam, so bili lepi časi!' In vaši, takrat že odrasli otroci, bodo to potrdili.

Za določene postopke potrebujemo podrobna navodila, včasih pa zadošča le osnovna zamisel. Glede na poslanstvo, ki ga Minicity opravlja, vem, da bodo tudi spletne vsebine tako kvalitetne in za življenje in zdajšnji trenutek uporabne kot fizična doživetja v malem mestu. Vsekakor spletni naslov, ki ga starši potrebujejo, otroci pa želijo."

# data[].attributes.attachment_link.title
Otrokom mora biti kdaj dolgčas, ker jih ta spravi do neverjetne ustvarjalnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Od ponedeljka naprej bodo šole in vrtci zaprti, tako bo veliko staršev preživljalo veliko več časa z otrokom doma. Pogovarjali smo se s specialnim pedagogom Markom Juhantom. Dotaknili smo se vprašanja, ali naj starši z najmlajšimi doma nadaljujejo vrtčevsko rutino, na katero so navajeni, pa tudi, kako naj uskladijo službene obveznosti z igro in kako naj zapolnijo dneve brez vseh nesoglasij.

# data[].attributes.body
Za vse tiste, ki imate radi pravljice:)

# data[].attributes.attachment_link.title
Audibook | Največja knjižnica avdio knjig v slovenskem jeziku

# data[].attributes.attachment_link.description
Izbiraj med več kot 400 zvočnimi knjigami v mobilni aplikaciji Audibook za Android in iOS. Velika izbira žanrov. 90 dnevno brezplačno obdobje!

# data[].attributes.body
Izposoja e-knjig, ki jih lahko berete na računalniku ali tablici doma. Kratka navodila.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kratek vodič za izposojo e-knjig na mobilnih napravah Android

# data[].attributes.body
Koristni napotki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A poznate tisti občutek, ko ste napeti, vas tišči v prsih in vam hitreje bije srce, imate različne skrbi, da bo šlo nekaj narobe, ali pa ste prepričani, da je nekaj narobe z vami? Zaradi vseh teh skrbi in negativnih misli potem ponoči slabše spite, mogoče vas začne boleti glava ali pa vas boli trebuh in vam je slabo. Lahko se tudi težje zberete, ali pa vam gredo vsi na živce. Ja, tudi nama se je to že zgodilo in lahko se zgodi vsem. K sreči tudi mine, čeprav se nam lahko zdi, da bo trajalo večno.

Temu, kar občutimo, se reče tesnoba. Včasih ji rečemo tudi anksioznost. Zelo pogosto se pojavi takrat, ko se zgodi nekaj, kar nismo pričakovali in ko nas skrbi, da ne bomo kos spremembam. Recimo zdaj, ko poslušamo vsak dan novice o koronavirusa in vseh negativnih stvareh, ki se dogajajo pri nas in drugje po svetu. Zaradi vsega tega se lahko mogoče sprašujemo: "Kaj če zbolim, kaj če se komu doma kaj zgodi, kaj če, kaj če???" Poleg tega se ne smemo v živo družiti s prijatelji, ne vemo, koliko časa bo to trajalo, včasih se tudi zgodi, da se tudi doma bolj pogosteje prepiramo. Ja, ni prijetno.

Tesnoba je čustveno stanje, ki ga občasno občutimo vsi. Ni nevarna, lahko jo obvladamo in mine. Podobna je strahu. Strah je tako kot vsa druga čustva koristen in pomemben, saj nam lahko v različnih situacijah pomaga, da ostanemo varni. V teh dneh nam strah pomaga, da sebe in druge zaščitimo pred virusom. Zaradi strahu jemljemo situacijo resno in upoštevamo pravila.
Pa vendar je tesnoba nekaj neprijetnega. Kaj lahko naredimo, da čimprej mine?
Pomaga, če razumemo, da se zaradi skrbi in negativnih misli začne naše telo odzivati drugače kot običajno. V naših možganih se prižge neke vrste alarm, ki različnim organom v našem telesu sporoča, da morajo delovati malo drugače zato, da se bomo mi lahko na pravi način odzvali. In prav zaradi tega so naše mišice bolj napete, naše srce bije hitreje, dihamo hitreje, lahko se nam vrti, nam je slabo, lahko smo bolj utrujeni in brez volje.

Je pa tudi obratno: ko so naše misli pozitivne, naše telo deluje drugače. Z našimi mislimi lahko torej vplivamo na naše počutje. Dobra novica, a ne? 😊

Torej: pri premagovanju tesnobe nam lahko pomaga, da poskušamo umiriti svoje misli in negativne misli spremeniti v bolj pozitivne. " Kako pa to naredimo?", se verjetno sprašujete.

Pogovorimo se z osebo, ki ji zaupamo in ji povejmo, kaj nas skrbi. Če vas v teh dneh zanima in skrbi kaj v zvezi s koronavirusom in z njim povezanim dogajanjem, vprašajte o tem svoje starše ali koga drugega od odraslih.

Ko nas kaj skrbi in se začnemo spraševati, "kaj, če ...", lahko pomaga, da si rečemo "stop" in svojo pozornost usmerimo na to, kaj se dogaja v "tem trenutku" okoli nas (kaj vse vidimo, kaj vse slišimo, kaj vonjamo ipd.). To samo opazujemo in ne razmišljamo, ali je nekaj dobro ali slabo.

Ko imamo negativne misli (npr. "To mi sigurno ne bo uspelo."), poskusimo to misel spremeniti v pozitivno misel (npr. "Dobro se bom pripravila in lahko uspešno opravim to nalogo."). Je pa za to potrebna vaja.

Ko nam je težko, lahko pomaga, če se spomnimo na kakšno lepo, veselo stvar, ki se nam je zgodila. Pomislimo lahko na ljudi, ki jih imamo radi in jim v mislih (ali pa zares) pošljemo pozitivno sporočilo.

Ko nas kaj skrbi in ko se počutimo neprijetno, ponavadi mislimo na vse, kar nam gre narobe. Pomislimo, kaj je tako, kot si želimo in katere dobre stvari so se nam "danes" zgodile.

Pomislimo, če smo že kdaj prej imeli podoben problem in smo našli rešitev. Morda lahko na tak način problem rešimo tudi zdaj.

Ko nas nekaj skrbi, pomislimo, na kaj lahko vplivamo. Npr. če nas skrbi, da bi se mi ali ljudje, ki jih imamo radi, okužili s koronavirusom, lahko poskrbimo za čistočo rok in da ostajamo doma. Vsako jutro naredimo načrt, kako bo potekal naš dan (npr. po zajtrku telovadimo, potem delamo za šolo, nato sledi kosilo, potem igra ...).

Skrbi lahko tudi narišemo in napišemo. Morda nam bo lažje, ko bomo neprijetne misli spravili na papir.

Misli lahko umirimo tudi s tem, da npr. poslušamo glasbo, beremo kakšno fajn knjigo, se s svojimi doma igramo kakšno zabavno igro ipd.

Tesnobo lahko premagujemo tudi tako, da sprostimo svoje telo.

Za sprostitev je pomembna fizična aktivnost. Če nimamo priložnosti, da gremo npr. na vrt pri hiši ali v gozd, lahko naredimo nekaj vaj oziroma kratko telovadbo doma v svoji sobi ali pa mogoče na balkonu.

Pomembno je tudi, da dovolj spimo in ne jemo (preveč) nezdrave hrane kot so npr. sladkarije ...

Lahko prosimo nekoga od domačih za eno fajn masažo. 😊

Ko začutimo, da smo napeti, nemirni, se ustavimo in bodimo pozorni na svoje dihanje. Vdihnimo in štejmo do 4, potem zadržimo dih in štejmo do 5, potem pa počasi izdihnimo in štejmo do 6. Naredimo lahko še kakšno podobno dihalno vajo.

Počnemo lahko še različne druge stvari, ob katerih se počutimo prijetno.

Počnimo nekaj, kar nas veseli, npr. rišimo, plešimo, pomagajmo pri kuhanju kosila, pri pripravi vrta za sejanje semen, naredimo ptičjo hiško, oglejmo si kakšen fajn film, igrajmo računalniške igre ...

Ostanimo v stiku s prijatelji - lahko jih pokličemo prek videoklica, tako da jih bomo lahko videli in slišali.

V dobro voljo nas lahko spravijo tudi dobre šale. Pobrskamo lahko po spletu, morda najdemo kaj smešnega in v dobro voljo spravimo tudi domače in prijatelje. Šale nam takrat, ko smo zaskrbljeni, lahko pomagajo.

Ko smo v stiski, nam lahko pomaga tudi to, da pomagamo nekomu drugemu. Zdaj lahko pomagamo drugim ljudem s tem, da ostanemo doma. Pomagamo lahko tudi tako, da smo prijazni, da pokličemo nekoga, ki npr. živi sam (npr. dedka ali babico ...) in ga vprašamo, kako se počuti, poklepetamo in mu mogoče pomagamo zmanjšati občutke osamljenosti.

Zdaj, ko zaradi koronavirusa ne moremo početi vsega, kar si želimo, lahko naredimo seznam stvari, ki jih bomo z ljudmi, ki jih imamo radi, počeli, ko bo virus premagan.

Želiva vam, da ostanete zdravi in da uspešno rečete "adijo" tesnobi. Ne pozabite, z našimi mislimi lahko vplivamo na naše počutje. 😊
Viri:
Berman, E. (2018). Webminar: Coping Strategies for Anxious Kids: What Parents Need to Know. Dostopno s https://www.youtube.com/watch?v=VyGVDrIqRKw

Štirn, M. (2020). S perspektivo moči in naravnanostjo prožnosti bomo v kriznih razmerah bolj uspešno skrbeli za naše ravnovesje in dobro počutje. Dostopno s http://isainstitut.si/isa/s-perspektivo-moci-in-naravnanostjo-proznosti-bomo-v-kriznih-razmerah-bolj-uspesno-skrbeli-za-nase-ravnovesje-in-dobro-pocutje/

mag. Mateja Štirn in Mateja Dolinar, psihologinji, zaposleni v ISA institutu

# data[].attributes.attachment_link.title
ZA OTROKE: Kaj je tesnoba in kako ji lahko rečemo: "Adijo." 😊

# data[].attributes.attachment_link.description
A poznate tisti občutek, ko ste napeti, vas tišči v prsih in vam hitreje bije srce, imate različne skrbi, da bo šlo nekaj narobe, ali pa ste prepričani, da je nekaj narobe z vami?

# data[].attributes.attachment_link.title
ZUMBA KIDS - Electronic Song - Minions / Instagram: @dovydaszumba

# data[].attributes.headline
NIJZ - VSI KONTAKTI IN VSE ORGANIZACIJE, KI NUDIJO POMOČ

# data[].attributes.subject
NIJZ - VSI KONTAKTI IN VSE ORGANIZACIJE, KI NUDIJO POMOČ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Če se sami znajdemo v situaciji, ko se počutimo tesnobne ali zaskrbljene glede koronavirusa, se lahko opomnimo, da zdravstveni in drugi strokovnjaki sledijo strogim protokolom za zmanjševanje širjenja okužb z virusom in zajezitev vseh posledic. Situacija, ki smo ji izpostavljeni, je velik izziv, zato je še posebej pomembno, da delujemo preventivno. Vsi skupaj in vsak posameznik mora delovati odgovorno in preventivno za skupno dobro.

Kaj lahko pomaga:

Imejmo v mislih, da gre za obdobje, ki je trenutno težko, a bo minilo.

Poskušajmo ostati mirni.

Pomaga nam lahko pogovor z ljudmi, ki jim zaupamo. Pogovarjajmo se z družino in prijatelji. Če pogovor v živo ni mogoč, lahko uporabimo različne novodobne tehnologije.

Ohranjajmo socialne stike, kolikor je v trenutnih okoliščinah možno oz. varno. Socialne stike lahko vzdržujemo tudi preko novih tehnologij. Izogibajmo se tesnim stikom, predvsem pa druženju v večjih skupinah.

Ohranjajmo zdrav življenjski slog - bodimo telesno dejavni (npr. sprehod, vadba doma,...), dovolj spimo in se zdravo prehranjujmo.

Za sprostitev ne posegajmo po cigaretah, alkoholu in drugih drogah. Ukvarjajmo se z aktivnostmi, ob katerih se počutimo dobro.

Če občutimo, da smo zaradi nastale situacije čustveno preobremenjeni, se lahko obrnemo na spodaj navedene kontakte (najprej uporabimo vire pomoči po telefonu). Če nimamo znakov bolezni ne hodimo v zdravstvene ustanove.

Osredotočimo se na to, kar lahko nadziramo (osnovni higienski ukrepi, več na https://www.nijz.si/sl/preprecevanje-okuzbe-z-virusom-sars-cov-2019, dnevna rutina).

Pridobimo čim več relevantnih informacij, ki nam bodo pomagale natančno oceniti tveganje in sprejeti razumne preventivne ukrepe.

Vse informacije v zvezi s koronavirusom in nastalo situacijo, pridobivajmo iz zanesljivih virov (npr. ministrstva, NIJZ, WHO, in medijev, ki te informacije povzemajo).

Zmanjšajmo izpostavljenost medijskim vsebinam, ki nas še dodatno vznemirjajo.

Za soočanje s trenutno situacijo uporabljajmo tiste veščine, s pomočjo katerih smo se že v preteklosti uspešno soočali z neprijetnimi življenjskimi situacijami in ki nam pomagajo obvladovati čustva.

Potrudimo se, da nastala situacija ne bo ogrozila načel solidarnosti in človečnosti. V skrbi za svoje zdravje pomislimo tudi na druge, predvsem na ranljive skupine prebivalstva (npr. socialno ogroženi, ljudje s kroničnimi obolenji, starejši..) in kako jim lahko pomagamo na način, da ne ogrozimo svojega zdravja.

Bodimo strpni in sprejemajoči drug do drugega. Samo s skupnimi močmi bomo dosegli, da se bo življenje čimprej spet vrnilo v normalne tirnice.

Ko je stiska zelo huda, lahko pokličete na katerega izmed spodaj navedenih virov.
Telefoni za pomoč v stiski
Za podatke o ustreznih oblikah pomoči ali samo za podporo in pogovor se lahko obrnete tudi na telefone za pomoč v stiski:

Klic v duševni stiski 01 520 99 00 (vsak dan med 19. in 7. uro zjutraj).

Zaupna telefona Samarijan in Sopotnik 116 123 (24 ur/na dan, vsak dan). Klic je brezplačen.

TOM telefon za otroke in mladostnike 116 111 (vsak dan med 12. in 20. uro) Klic je brezplačen.

Internet kot podporni medij ob duševni stiski:

#tosemjaz - spletni portal namenjen otrokom in mladostnikom www.tosemjaz.net.

Med.Over.Net - spletni portal na temo zdravja, duševnega zdravja in drugih področjih www.med.over.net.

NeBojSe - spletni portal Društva za pomoč osebam z depresijo in anksioznimi motnjami DAM www.nebojse.si

Spletna postaja za razumevanje samomora in pomoči, ki je na voljo. www.zivziv.si

Več virov pomoči lahko najdete na zadnjih straneh publikacije "Kam in kako po pomoč v duševni stiski" na naslednji povezavi.
INFORMACIJE O KORONAVIRUSU:
Viri:

Svetovna zdravstvena organizacija: How to cope with stress during 2019-nCoV outbreak; dostopno na: https://www.who.int/emergencies/diseases/novel-coronavirus-2019/advice-for-public

Coronavirus: psychologists offer advice for maintaining positive mental health; dostopno na; https://psychology.org.au/About-Us/news-and-media/Media-releases/2020/Coronavirus-psychologists-offer-advice-for-mainta

Looking after yourself during the coronavirus outbreak: psychological advice for employees; dostopno na: https://www.internationalsos.com/client-magazines/looking-after-yourself-during-the-coronavirus-outbreak

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako obvladovati stres, zmanjšati občutke strahu, panike in zaskrbljenosti zaradi koronavirusa SARS-COV-2 (COVID-19)?

# data[].attributes.attachment_link.description
Če se sami znajdemo v situaciji, ko se počutimo tesnobne ali zaskrbljene glede koronavirusa, se lahko opomnimo, da zdravstveni in drugi strokovnjaki sledijo strogim protokolom za zmanjševanje širjenja okužb z virusom in zajezitev vseh posledic. Situacija, ki smo ji izpostavljeni, je velik izziv, zato je še posebej pomembno, da delujemo preventivno.

# data[].attributes.body
Lahko mi pišete in skušali bomo najti ustrezno rešitev:
erika.hvala@guest.arnes.si.

# data[].attributes.body
ZDRAVSTVENI DOM MURSKA SOBOTA, PSIHOSOCIALNA PODPORA OB EPIDEMIJI COVID-19telefon: 041 396 192,
e-pošta: psiholog.covid19@zd-ms.si
(delovni čas od ponedeljka do petka od 8.00 do 20.00 uro)

ZRAVSTVENI DOM ADOLFA DROLCA MARIBOR, PSIHOSOCIALNA PODPORA OB EPIDEMIJI COVID-19
telefon: 070 754 343, 030 702 663 in 070 570 686, e-pošta:sara.dajcman@zd-mb.si, dea.gojcic@zd-mb.si, bozo.lalic@zd-mb.si, maja.bizjak@zd-mb.si
(delovni čas od ponedeljka do petka med 7.00 in 19.00 uro

# data[].attributes.headline
KAKO SE SPOPASTI S STRAHOVI IN SKRBMI V ČASU HIŠNE IZOLACIJE

# data[].attributes.subject
KAKO SE SPOPASTI S STRAHOVI IN SKRBMI V ČASU HIŠNE IZOLACIJE

# data[].attributes.body
Koristni napotki, prosim preberite!

# data[].attributes.body
COVID 19 - KAKO LAHKO HIŠNO IZOLACIJO IN KARANTENO USPEŠNO PREŽIVITE

Izolacija je obremenitev. Najpomembnejše je, da si čas organizirate čim bolj brez
stresa. Izolacija ni namenjena izboljšanju odnosov med člani družine. Vzgoja otrok in
reševanje medsebojnih konfliktov naj v tem času ne bo v središču pozornosti.
• Upoštevajte dnevno rutino (čas vstajanja, hranjenja, spanja, prostih aktivnosti,
čiščenja, pospravljanja, kuhanja, ...)
• Načrtujte jasen urnik učenja in prostih dejavnosti (npr. 2 uri učenja dopoldan
in 2 uri popoldan).
• Načrtujte čas v katerem se bo vsak član družine zaposlil sam (pomembno je,
da ima vsak član družine čas zase).
• Imejte skupne aktivnosti (peka peciva, družabne igre, petje, gledanje TV, igranje računalniških igric).
• Omogočite vsakemu članu družine prostor za umik z namenom, da zmanjšate konfliktne situacije (to je lahko soba, če nimate prostora je lahko to kotiček,
kamor se lahko vsak umakne).
• Omogočite otroku telesno dejavnost v okviru možnega (sprehodi v naravi, doma npr. počepi, raztezanje, ples ob glasbi).
• Skupaj z otrokom napišite pravila, kako naj bo čas najbolje razporejen (vzemite list papirja in napišite dejavnosti).
• Jasno določite čas kdaj sme otrok oz. mladostnik gledati TV, uporabljati telefon in računalnik (ponoči naj telefon ne bo v otroški sobi, sproti preverite če otrok oz. mladostnik upošteva pravila).
• Na primeren način razložite svojemu otroku oz. mladostniku kaj se aktualno dogaja (ne prikrivajte informacij in ne pretiravajte).
• Dovolite svojemu otroku in mladostniku, da izrazi svojo potrebo po varnosti in bližini (potolažite otroka, ga objamite in mu povejte da ga imate radi).
Zdaj ni čas za velike vzgojne prijeme. Opustite kaznovanje otrok in mladostnikov. Skušajte otroka in mladostnika skozi pohvalo okrepiti in ga stem motivirati k želenenmu vedenju (npr. »Dobro si to naredil/a.«)
Pripravila: Tanja Lehner, psihologinja (povzeto po www. Boep.at, 23. 3. 2020)

# data[].attributes.headline
Zanimive družabne igre, ki jih lahko naredite doma

# data[].attributes.subject
Zanimive družabne igre, ki jih lahko naredite doma

# data[].attributes.body
Sprejmi izziv:))

# data[].attributes.headline
Zanimive družabne igre, ki jih lahko naredite doma

# data[].attributes.subject
Zanimive družabne igre, ki jih lahko naredite doma

# data[].attributes.body
Sprejmi izziv:))

# data[].attributes.body
100 in več idej za kvalitetno preživljanje prostega časa, tudi nabor zanimivih aplikacij za tiste vešče digitalne tehnologije.

# data[].attributes.body
100 in več idej za kvalitetno preživljanje prostega časa, tudi nabor zanimivih aplikacij za tiste vešče digitalne tehnologije.

# data[].attributes.body
Enostaven, okusen in skoraj brez kvasa...Sprejmeš izziv?

# data[].attributes.headline
Kako lahko v tej situaciji pomagamo drug drugemu

# data[].attributes.subject
Kako lahko v tej situaciji pomagamo drug drugemu

# data[].attributes.body
Kako lahko v tej situaciji pomagamo drug drugemu Empatija, razumevanje, kako lahko vidimo vedenja drugih, ki jih ne odobravamo. Vse to je te dni na preizkušnji. Toda mi se ne damo! Znamo pokazati to, da smo vsi ljudje in da vsi sedimo v istem čolnu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako lahko v tej situaciji pomagamo drug drugemu

# data[].attributes.headline
PSIHIATER SVETUJE - KO NAS ZGRABI PANIKA

# data[].attributes.subject
PSIHIATER SVETUJE - KO NAS ZGRABI PANIKA

# data[].attributes.body
Vabljeni k ogledu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih

# data[].attributes.attachment_link.title
Zdravnik psihiater svetuje: ko nas zagrabi panike

# data[].attributes.attachment_link.description
Oddaja Dobro jutro je oddaja gledalcev. S svojimi svetovalnimi, izobraževalnimi, razvedrilnimi in informativnimi vsebinami sledimo željam gledalcev vseh starostnih skupin. V večurnem živem in dinamičnem jutranjem programu, ki je na sporedu vsak delovni dan, se prepleta studijski del z aktualnimi vklopi v živo z različnih koncev Slovenije.

# data[].attributes.body
Rokusova gradiva so na razpolago učencem brezplačno.

# data[].attributes.headline
VARNOST NA INTERNETU V ČASU KORONAVIRUSA

# data[].attributes.subject
VARNOST NA INTERNETU V ČASU KORONAVIRUSA

# data[].attributes.body
Na Točki osveščanja o varni rabi interneta Safe.si, ki deluje v okviru Fakultete za družbene vede, so objavili nekaj smernic glede varne uporabe interneta med epidemijo koronavirusa. Usmeritve in priporočila si lahko preberete na njihovi spletni strani. V sporočilu za javnost opozarjajo na nekatera tveganja in pasti, ki jih prinaša internet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Slovenija se je znašla v primežu epidemije koronavirusa. Vrtci, šole in fakultete so zaprti, otroci in najstniki so ostali doma. Zaradi preprečevanja širjenja okužb je treba nepotrebno druženje prekiniti. Za otroke in najstnike je to zelo težko obdobje, saj so vajeni dnevnega druženja z vrstniki. Aplikacije za sporočanje in družabna omrežja omogočajo alternativo druženju v živo. Uporabo spletnih komunikacijskih orodij so v minulih dnevih priporočili tudi nekateri politiki. Do neke mere lahko družabna omrežja nadomestijo druženje, vendar pa je treba biti pri tem pozoren na nekatera tveganja in pasti, opozarjajo na Točki osveščanja o varni rabi interneta Safe.si, ki deluje v okviru Fakultete za družbene vede.
Stiki z neznanci

Otroci in najstniki zelo hitro zaupajo nekomu, ki ga spoznajo preko interneta. Starši naj bodo zato previdni in redno preverjajo, s kom vse otrok komunicira preko interneta. Na spletu je veliko prevarantov, ki skušajo na različne načine pretentati uporabnike interneta, njihove žrtve pa so pogosto tudi otroci in najstniki. Za vse velja, da neznancem, ki jih spoznamo na internetu, ne smemo zaupati, saj nikoli ne vemo, kdo so v resnici in kakšni so njihovi nameni.

Varovanje zasebnosti

V času osamitve bo marsikdo preživel zelo veliko časa na družabnih omrežjih in objavljal zapise in posnetke iz svoje zasebnosti. Predvsem mladostniki pogosto objavljajo impulzivno in ne premislijo o možnih posledicah. Šele, ko se soočijo z neprijetnimi posledicami svojih objav, jim postane žal. Pred vsako objavo se zato vedno vprašajmo, ali mi ta objava lahko kakor koli kadar koli v prihodnosti škoduje. Treba je vedeti, da družabna omrežja kljub nastavitvam zasebnosti niso zasebna. Tako lahko občutljiva informacija ali objava hitro uide iz "zaprtega kroga prijateljev" in se nenadzorovano širi po spletu.

Deljenje fotografij in video posnetkov

Deljenje fotografij in posnetkov je ena izmed najpogostejših dejavnosti na družabnih omrežjih. Med najstniki najbolj priljubljene aplikacije, npr. Instagram, Snapchat in TikTok temeljijo na objavljanju posnetkov. Pomembno je, da ne objavljamo takšnih, ki nam lahko škodujejo: razgaljenih, intimnih ali golih posnetkov, posnetkov, ki razkrivajo zasebnost posameznika (npr. lokacijo, naslov), posnetkov, iz katerih se je mogoče norčevati in drugih posnetkov, ki nam lahko škodijo.

V sklopu tega je še posebej treba opozoriti na seksting, ki je med najstniki zelo priljubljen. Gre za izmenjavo intimnih fotografij ali video posnetkov med dvema zaljubljencema. Prejemnik slik te lahko razpošlje dalje, to pa lahko vodi v težave v šoli, nadlegovanje vrstnikov, prejemanje nespodobnih ponudb idr. Nikoli tudi ne moremo vedeti, kam vse so se slike razširile in kdaj bodo kasneje ponovno priplavale na površje in nam grenile življenje. Prav tako pa se je treba zavedati, da se širjenje fotografij gole mladoletne osebe lahko šteje kot kaznivo dejanje širjenja posnetkov spolnih zlorab otrok!

Poskrbimo za nastavitve varnosti in zasebnosti

Starši naj skupaj z najstniki oz. otroki še enkrat pregledajo nastavitve varnosti in zasebnosti na družabnih omrežjih in aplikacijah za sporočanje. So otrokovi računi ustrezno zaščiteni in ali so vse objave res zaščitene tako, da jih vidijo le tisti, za katere res želimo, da jih vidijo? Priporočamo, da so vse objave privzeto omejene na izbrane spletne prijatelje in niso javne, vključimo pa tudi vse varnostne elemente, da preprečimo morebitne vdore v račun.

Številne nasvete o nastavitvah varnosti in zasebnosti je mogoče dobiti na spletnem mestu Safe.si v razdelku Safe.si vodiči po družabnih omrežjih in na straneh s spletno pomočjo posamezne aplikacije oz. družabnega omrežja.

Če gre kaj narobe

Otroci in najstniki lahko zaradi svoje neizkušenosti pri uporabi družabnih omrežij hitro zabredejo v težave. Ključno pri tem je, da jim čim prej pomagamo in preprečimo, da bi zabredli še globlje. Zato je pomembno, da otroka spremljamo in če spremeni vedenje v povezavi z uporabo interneta (npr. nam ne pripoveduje več, kaj počne na Instagramu), da ga povprašamo in preverimo, kaj se mu dogaja. Če je zabredel v težave, se nanj ne jezimo in mu ne prepovemo uporabe interneta oz. digitalne naprave, temveč mu pomagamo. Tako dosežemo, da se nam bo ob naslednji težavi spet zaupal. Pomoč, ko gre kaj narobe, je vedno mogoče najti v Safe.si središču za pomoč.

V razmislek o prekomerni rabi

Čeprav nam uporaba interneta omogoča v teh časih komunikacijo z drugimi, pa vseeno skušajmo iskati tudi alternative preživljanju časa na spletu. Pretirana uporaba naprav z zasloni lahko vodi tudi v zasvojenost. Zato naj bo čas, ki ga otroci in najstniki preživijo na družabnih omrežjih, na telefonih in pri igranju video iger kljub vsemu omejen in predvsem po večkrat prekinjen z drugimi dejavnostmi. Z otroki se lahko lotimo različnih konjičkov. Prav tako je to tudi čas, ko se lahko starši in otroci več družijo, pogovarjajo, raziskujejo družinsko zgodovino, gledajo stare albume in obujajo spomine ob ogledu fotografij iz preteklosti. Poleg uporabe družabnih omrežij naj bodo prisotne tudi dejavnosti, ki ne zahtevajo mobilnih telefonov, tablic in računalnikov, seveda v okviru zmožnosti in omejitev, ki vladajo.

Z uporabo video klepeta lahko igramo tudi nekatere namizne igre (npr. šah). Tablico ali telefon z vklopljenim video klepetom postavimo na drugo stran igralne plošče, tako da soigralec vidi ploščo, nato pa igramo tako, da soigralec pove potezo, mi pa jo na igralni plošči izvedemo.

Več informacij o varni rabi interneta in pasteh, s katerimi se otroci in mladostniki srečujejo, pa je mogoče najti na spletni strani Safe.si. Mlajšim otrokom pa je namenjena spletna stran otroci.safe.si, kjer so na voljo risanke Ovce.sk, različne aktivnosti in zgodbice.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sporočilo za javnost: Varno na internetu med epidemijo koronavirusa

# data[].attributes.attachment_link.description
Slovenija se je znašla v primežu epidemije koronavirusa. Vrtci, šole in fakultete so zaprti, otroci in najstniki so ostali doma. Zaradi preprečevanja širjenja okužb je treba nepotrebno druženje prekiniti. Za otroke in najstnike je to zelo težko obdobje, saj so vajeni dnevnega druženja z vrstniki.

# data[].attributes.headline
KAKO SE POGOVARJAM Z OTROKI O KORONAVIRUSU?

# data[].attributes.subject
KAKO SE POGOVARJAM Z OTROKI O KORONAVIRUSU?

# data[].attributes.body
NIJZ - vprašanja in odgovori ter uporabne informacije za starše. Z mlajšimi otroki si oglejmo psonetek ali si preberimo pravljico (objavljena v 1. stolpcu).

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako se pogovarjati z otroki o koronavirusu SARS-COV-2 (COVID-19)?

# data[].attributes.attachment_link.description
Situacija, ki smo ji izpostavljeni zaradi dogajanja v zvezi s koronavirusom, nas postavlja pred svojevrsten izziv. Otroci bodo v aktualni situaciji - zaprtje šol in vrtcev - mogoče imeli več vprašanj v zvezi z dogajanjem, kot sicer.

# data[].attributes.body
Vedno se dogaja kaj zanimivega:)

# data[].attributes.headline
ZAVRTI KOLO IN IZBERI DEJAVNOST ZA DANES;)

# data[].attributes.subject
ZAVRTI KOLO IN IZBERI DEJAVNOST ZA DANES;)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ad-free, clean design. Used by teachers and for raffles. Enter names, spin wheel to pick a random winner. Customize look and feel, save and share wheels.

# data[].attributes.headline
KORAKI UČENJA - KAKO SE LOTIM UČENJE NA DALJAVO

# data[].attributes.subject
KORAKI UČENJA - KAKO SE LOTIM UČENJE NA DALJAVO

# data[].attributes.body
Zelo uporabno za mlajše učence, opisan je tudi postopek reševanja besedilnih nalog.

# data[].attributes.headline
KAKO NAPIŠEM ELEKTRONSKO SPOROČILO UČITELJU

# data[].attributes.subject
KAKO NAPIŠEM ELEKTRONSKO SPOROČILO UČITELJU

# data[].attributes.body
Pri preprečevanju okužbe z virusom SARS-CoV-2 je tako kot pri drugih nalezljivih bolezni, ki povzročajo okužbe dihal, priporočljivo upoštevati naslednje vsakodnevne preventivne ukrepe:

Izogibamo se tesnim stikom z ljudmi, ki kažejo znake nalezljive bolezni.

Ne dotikamo se oči, nosu in ust.

V primeru, da zbolimo, ostanemo doma.

Upoštevamo pravila higiene kašlja.

Redno si umivamo roke z milom in vodo.

V primeru, da voda in milo nista dostopna, za razkuževanje rok uporabimo namensko razkužilo za roke. Vsebnost etanola v razkužilu za roke naj bo najmanj 60 %. Razkužilo za roke je namenjeno samo zunanji uporabi. Sredstva za čiščenje/razkuževanje površin niso namenjena čiščenju/razkuževanju kože.

V času povečanega pojavljanja okužb dihal se izogibamo zaprtih prostorov, v katerih se zadržuje veliko število ljudi. Poskrbimo za redno zračenje zaprtih prostorov.

# data[].attributes.body
KARANTENA POMENI:
-da ostanemo doma, v okviru svoje družine;
-šola in vse obšolske dejavnosti odpadejo,
-se ne družimo s prijatelji,
-se ne zadržujemo na javnih površinah (igrišča, parkirišča itd.),
-ne hodimo po nakupih (to naj stori eden od staršev, ki je zdrav),
-gremo na sprehod (samo z družinskimi člani) v okolici doma,
-ne hodimo na izlete,
-se ne družimo z babicami in dedki, sosedi, sorodniki (razen, če živimo v istem gospodinjstvu).

# data[].attributes.body
Preberite in držite se nasvetov:))

# data[].attributes.headline
VSE INFORMACIJE O KORONAVIRUSU NA ENEM MESTU

# data[].attributes.subject
VSE INFORMACIJE O KORONAVIRUSU NA ENEM MESTU

# data[].attributes.body
Priporočamo v branje (predvsem starejšim učencem).

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavirus - pogosta vprašanja in odgovori

# data[].attributes.attachment_link.description
Zaenkrat še ni podatkov o tem, kako okužba z novim koronavirusom vpliva na nosečnost. Zaradi fizioloških sprememb in spremenjenega imunskega odziva v nosečnosti so nosečnice sicer lahko bolj občutljive za okužbe dihal.

# data[].attributes.body
Preberi pravljico. (Vir: Vir: http://www.bolnisnicna-sola.si/files/2020/03/Zgodba-o-korona-virusu.pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
Zgodba na poljuden in roku prijazen način razloži ukrepe, povezane s koronavirusom.

# data[].attributes.body
Poslušanje pravljice. (Vir: http://www.bolnisnicna-sola.si/files/2020/03/Zgodba-o-korona-virusu.pdf)

# data[].attributes.body
7.00-8.30; vstajanje, urejanje zajtrk, mogoče kratek sprehod ali igra s hišnim ljubljenčkom;
8.30 - 12.30; delo za šolo po nalogah, ki si ti jih poslali starši ali branje, risanje, barvanje (če staršev ni doma in delaš  naloge popoldan - za mlajše učence);
12.30-15.00; kosilo (lahko pomagaš pri pripravi), počite, ogled risanke ali serije; prosti čas
15.00-19.00; prosti čas, pogovor s prijatelji preko telefona ali računalnika, branje, ustvarjanje (peka, likovni izdelki itd.), branje, sprehod v naravi z družinskimi člani ali igra na domačem dvorišču (samo družinski člani!!!!), branje ali delo za šolo (v kolikor obveznosti delaš popoldan, ko pridejo starši domov iz skužbe)
19.00 - večerja, priprava na spanje.

# data[].attributes.body
Če imate brate ali sestre, je pomembno, da so vaši urniki usklajeni.
Dobro je, da urnik oblikujete skupaj s svojimi starši, da vam še oni svetujejo, kako in kaj.

# data[].attributes.body
Od doma, "iz domačega kavča" - prinaša mnoge izzive. Poglejmo si najbolj pomembne!

# data[].attributes.body
Zato je zelo pomembno, da si naredite načrt, okviren urnik, kako naj bi potekali vaši dnevi med tednom. Urnik vam bo pomagal, da bo dan raznolik in bogat.
NA urniku naj bo:
- čas za šolsko delo,
- čas, ki ga namenite skrbi zase (umivanje, oblačenje, prehrana …),
- čas, ko pomagate pri različnih opravilih doma,
- čas, namenjen rekreaciji,
- prosti čas,
- in ne pozabite na čas za SPANJE.