# data[].attributes.body
נאום אשטון קוצ'ר
1. המסר היה ברור. לכל אדם יש אחריות לבנות את חייו באמצעות הזדמנויות וחוכמה.
2. הנאום היה מחולק: פתיחה ואחריה: תת נושאים המהווים דוגמאות לרעיון הכללי. הדוגמאות היו הרחבה ופירוט של הרעיון המרכזי. לבסוף הוא חתם באמירה של סטיב ג'ובס.
3. מה היה ניתן לשנות/ להוסיף?- אולי אמירה פילוסופית/ כוללת שאינה "סוגרת" אלא "פותחת" מחשֶבֶת- המשך לרעיון המוצג.

# data[].attributes.headline
נאום אשטון קוצ'ר -אביטל אליהו

# data[].attributes.subject
נאום אשטון קוצ'ר -אביטל אליהו

# data[].attributes.body
המסר הוא: תהיו חכמים כמו שאתם, אף אחד לא חכם יותר מכם, תיבנו את החיים שלכם .
הנאום בנוי באופן שבו ניתנת פתיחה מתומצתת ואחריה הרחבה של שלושת הסעיפים עליהם בחר לדבר .. בהרחבה יש טוויסט של הכותרת ,אך הוא בחר בכותרות מושכות שייפנו אל הקהל הצעיר והנלהב.

הוא השתמש בכריזמה האישית שלו ובאהבת הקהל על מנת להעביר מסר פשוט. ולא שכח "לתבל" בסיפור אישי ושיתף בכך שפעם קראו לו כריס [שם פשוט] ושעבד בכל מיני עבודות מזדמנות.
כדיי להשיג קשב רגשי מהקהל הוא פנה אל המכנה המשותף עם המסר הנסתר "כולנו אנשים פשוטים שיש להם רצון וחלומות להגשים.
הנאון היה בהיר וברור . בנוי היטב ומותאם לקהל שהיה ברובו צעיר.

# data[].attributes.headline
ורד דור - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.subject
ורד דור - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.body
1. קוצ'ר ביקש להציע שלוש תובנות שניסח מתוקף ניסיונו בתחום הקולנוע והתרבות. על פני השטח, הן נראות כעצות מתחום הקואוצ'ינג אך למעשה אלה תובנות המפרטות את תפיסתו האתית של השחקן.
המסר היה ברור והדברים היו רהוטים, הגם שהתרגשותו של קוצ'ר הייתה גלויה לעין.

2)

נאומו של קוצ'ר היה מובנה ואכן התחלק לחלקים ברורים - פתיחה הומוריסטית המקלה ראש ברצינות האירוע, תוך שהיא מכירה בחשיבותו :"זה פרס לסבים (grandpa award) - אני צריך להמשיך מכאן לבית האבות".

לאחר הפתיחה, קוצ'ר מודה בהונאה-לכאורה: שם הבמה שלו הוא שמו השני. את חייו לפני כן הוא חי בשם אחר, כריס. אזכור השם מנכיח את היותו אדם פרטי לפני שהיה כוכב קולנוע וטלוויזיה, ואת עיקר תובנותיו והצלחתו הוא משייך לחייו הקודמים וליסודות שהניחו בנפשו. כך הוא יוצר קשר בלתי אמצעי עם הקהל ויוצר אנלוגיה בינו לבין הצופים ונוגע לליבם בצניעותו. צניעות זו תשרת אותו בחלק הבא והמרכזי של דבריו.

כבר בפתיחה, קוצ'ר מסביר מהם הנושאים שעליהם הוא מבקש לדבר: הזדמנות, דימוי סקסי והבחירה האתית באורח חיים מספק, מקורי ואישי.

בחלק השני והמרכזי של דבריו, קוצ'ר מרחיב ומפרט את תובנותיו ובתום כל אחת מהן הוא מסביר מהי הפעולה המתבקשת לדעתו וקורא לביצועה.

3) מבנה הנאום יפה בעיניי ואין צורך לשפרו: הוא ערוך היטב, ברור ורהוט. עם זאת, דווקא בתחום התוכן נדמה לי שניתן היה לשכלל ולדייק בכמה מקומות.
קוצ'ר הוא אדם צעיר שזכה להצלחה כמעט מנעוריו. הוא אמנם החל את חייו המקצועיים בחריצות ובהתמדה במשרות בסיסיות שלא הלמו את כישוריו. הוא אמנם טווה נרטיב של הצלחה באמצעות התמדה וחריצות תוך ניצול הזדמנויות ובחירה נבונה, אך הוא מתעלם מן התכונות שהקנו לו את מעמדו, שאינן פרי מאמץ, ובראשן מראהו. בדבריו, הוא מציין כי הביטוי "סקסי" הוא ביטוי מקטין וכי המראה החיצוני אינו הדבר המושך ביותר באדם, אלא התנהגותו - אך לכל הצופים ברור כי זו הייתה סיבה מהותית לתחילת הקריירה שלו והמשכיה. בכל זאת, האדם ביסס קריירה על דמות של חתיך צעיר ולא נבון. הכרה בכך הייתה תורמת להרגשה שקוצ'ר אכן מבין דבר או שניים על החיים ועל האפשרויות השונות שהם פותחים - וסוגרים - בפני בני אדם, שלא כולן תלויות בכישוריהם.

# data[].attributes.headline
גלית אשרוב- נאום אשטון קוצר

# data[].attributes.subject
גלית אשרוב- נאום אשטון קוצר

# data[].attributes.body
המסר: היכולת לחיות ולהיות מצליח כמוהו נעוצה בעובדה שלא פחד מעבודה קשה, היה לו חשוב להיות חכם, מתחשב ונדיב כלפי אחרים ומספיק שכל אחד יבין שזה בידיים שלו לבנות את חייו ולא רק לתת להם לעבור.

בתחילת הנאום אשטון קוצר מפרגן לקהל שלו ונותן להם מקום והכרה בעולמו. ואז הוא מפתיע בעובדה שלא ידועה לקהל מעריציו וממקד את המסר שלו בשלושה סעיפים קצרים וענייניים.
המסר אותו הנואם ביקש להעביר מחולק לשלושה סעיפים, עליהם הצהיר מראש ועל כן היה קל לחלץ אותו מדבריו:
הראשון לגבי "הזדמנויות"
השני בנוגע ל"להיות סקסי"
והשלישי בנוגע ל"לחיות את החיים".
באמצעות הכותרת שנתן לכל סעיף- הוא מייצר מתח וסקרנות וניצל אפילו אלמנט מעט פרובוקטיבי (להיות סקסי) כדי "לעורר את האוזן.."

ההבדלה בין חלקי הנאום היתה באמצעות הפתיח שהוא ציין בתחילה: שעד גיל 19 כולם הכירו אותו בשמו הראשון, כריס. (אשטון, שמו האמצעי) ומה שהוא למד בתור "כריס"- הביא אותו עד הלום. רק אח"כ בגוף הנאום הוא דיבר על שלושת הסעיפים והרחיב עליהם מעט כאשר הוא מביא מתובנות חייו בצורה מתוחכמת ונעימה.

לא ראיתי צורך לשנות מאום בנאום שלו. שלושת הדברים שציין ברורים וניתן לתפוס אותם בקלות.
העובדה שהנאום קצר משאירה את הקהל איתו כי הוא לא "מורח" את הזמן..

# data[].attributes.headline
רקפת רובין - נאום בנט

# data[].attributes.subject
רקפת רובין - נאום בנט

# data[].attributes.body
1 המסר של בנט היה ברור: לכו להתחסן.
2. הנאום היה מורכב ממספר חלקים: הצגת הבעיות, המטרות, הפתרונות הלא מתאימים ואז הפתרונות המתאימים והסנקציות. ההפרדה בין חלקיו השונים של הנאום נעשתה באמצעות טון הדיבור. המסר הועבר תוך שימוש בלשון רבים: כולנו, אנחנו וכד'
3. הייתי מקצרת את הנאום ומתייחסת פחות להשוואה בין ישראל ליתר מדינות הועלם

# data[].attributes.headline
ארז בן עמית - נאום ראש הממשלה בנט

# data[].attributes.subject
ארז בן עמית - נאום ראש הממשלה בנט

# data[].attributes.body
1. המסר אשר ביקש ראש הממשלה להעביר היה שעל כל האזרחים לצאת ולהתחסן. המסר היה חד וברור. ראש הממשלה חזר על הדברים מספר רב של פעמים, הדגיש את הנושא היטב, התייחס למאמצי הממשלה למען אזרחי  המדינה.  בעיקר הוא הדגיש את מספר האזרחים שטרם התחסנו ועל כך שהם למעשה מסכנים את כולנו וממש שם זרקור על אותם לא מחוסנים.
2. הנאום היה מאוד מובנה והייתה חלוקה ברורה לנושאים.  ראשית, הייתה פתיחה אשר מדברת על מה היה בגלים הקודמים, ואז התייחסות למה קורה בעקבות וריאנט הדלתא ולבסוף מה על הציבור לעשות. כאשר דובר על וריאנט הדלתא גם הייתה התייחסות לאיך מתנהלת האולימפיאדה תחת המצב הקיים וכן כיצד מנסה הממשלה להגן על האזרחים.
הייתה התייחסות ברורה ומסודרת לשלוש שכבות ההגנה - חיסונים, שמירה על הקשישים ומסכות. הוא התייחס לכל פרמטר בנפרד ואיך צריך להתנהל.
כמו כן, הייתה חלוקה לשני תרחישים - מה יקרה אם כולנו נתחסן ומה יקרה אם לא כולם יתחסנו.
לסיכום גם הייתה יציאה לפעולה - לשכנע כל מי שמתנגד לחיסון ללכת ולהתחסן בכדי לשמור על כולנו.
3. לדעתי היה כדאי להציג את עיקרי הדברים על המסך בכדי לחדד את המסרים (לא בטוח האם זו אחריות שלו או של הגוף המשדר) וכן להכניס נתונים מספריים מדוייקים כי אני חושב שזה יכול לשכנע אנשים מסוימים ברגע שישמעו נתונים. לסיכום, אני חושב שהנאום יכול לעורר אנטגוניזם אצל מי שמסרב להתחסן ובעיקר פונה לקהל המחוסנים (מה שנקרא "לשכנע את המשוכנעים") ולכן לא בטוח שזה משיג את המטרה שהוא רצה כי מי שמתנגד לכך עלול להתבצא בעמדתו אף יותר.

# data[].attributes.headline
טל צמרת - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.subject
טל צמרת - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.body
המסר בנאום - כל אחד יכול לזכות בהזדמנות לבנות את חייו באופן ממלא בזכות החוכמה שבו, שאיננה פחותה משל אחרים. מצאו הזדמנויות והיו חכמים, מתחשבים ונדיבים.

1. המסר היה ברור אם כי נדרשה מחשבה על מנת ללקט את הדברים לכדי אמירה אחת בהירה. המסר הכללי הוא גם אתם יכולים.
2. הנאום מתחלק לחלקים ברורים -
איסוף הקשב של הקהל באמצעות בדיחה
פתיחה מסקרנת - שימוש במילה סודות
וגילוי התשובה באמצעות סיפור אישי
גוף - מתחלק ל-3 רכיבים המשתלבים ביניהם. פירוט לגבי כל רכיב
סיום באמירה המסכמת את המסר וקוראת לעשייה.

3. הייתי מוסיפה בפתיחה משפט המציג את הרעיון שמתכוון להציג בהמשך - כך המסרים יתחברו מלכתחילה.

# data[].attributes.headline
נאום אשטון קוצר - אמיר רוסנו

# data[].attributes.subject
נאום אשטון קוצר - אמיר רוסנו

# data[].attributes.body
1. המסר היה ברור מאד
הנואם בוחר לבנות את המסר שלו בשלושה שלבים
ולקראת הסוף הוא חוזר ומדגיש את אותם השלבים שדיבר עליהם (הזדמנויות - הקבלה לעבודה קשה, היו סקסיים - כלומר חכמים, נדיבים, ובנו את החיים שאתם רוצים, אל תחיו לידם)
המסר המרכזי במשפט אחד - אתם אחראיים על גורלכם.
2. הנואם חילק ל3 חלקים וחזר עליהם , השתמש באצבעות ידו. אמר מראש שידבר על 3 חלקים.
במבוא: היתה כאן פנייה לקהל (לא היה כאן בלעדיהם, סיפר שבעצם קוראים לו כריס והשתמש בדוגמאות מחייו), השתמש בסטיב גובס ובסרט שעשה עליו)
לאחר מכן הכריז מה שלושת הדברים שידבר עליהם.
גוף הנאום- שלושת הדברים שדיבר עליהם
חלק שליש - חזרה קצרה, מחווה עם תנועות הידיים (סקסי)
3. אני חושב שהנאום טוב, לא הייתי מוסיף לו דבר.
המסר היה בהיר ונהיר ועבר.

# data[].attributes.headline
נאום ראש הממשלה נפתלי בנט- שיר סיגלר

# data[].attributes.subject
נאום ראש הממשלה נפתלי בנט- שיר סיגלר

# data[].attributes.body
1. המסר של נפתלי בנט היה מאוד ברור וחד משמעי. המסר היה כיצד להתמודד עם גל המגפה הנוכחי: לגרום לקהל להפנים שבריאות הציבור הינה בידיים של כולנו, וכיצד עלינו לנהוג באחריות כלפי הסביבה, על מנת לצאת מהתחלואה ומהמשבר בעקבותיו.
2. בנט חילק את הנאום לשלושה חלקים. פתיחה: הציג את הרעיון והמסר המרכזיים- לכו להתחסן!
בגוף הנאום: הסביר על זן הדלתא והעלה נתונים מדעיים. לאחר מכן הסביר כיצד ניתן להתגונן בפניו: מסכות (הציג נתונים ועובדות לשם שכנוע), חיסונים (דרש מכולם להתחסן ואף תיאר הגבלות שיוטלו על מסרבי חיסונים), ריחוק ושמירה על המבוגרים (פונה לרגש: "שמרו על סבא וסבתא"). על פי בנט, פעולות אלו יאפשרו חזרה לשגרת חיים תקינה, כלכלה חופשית ובריאות נפשית ופיזית.
בסיכום הנאום: בנט חוזר וקורא לכולם להתחסן ולחסן את הילדים. מסיים עם עידוד ומילים אופטימיות לגבי העתיד ומאחל שנה טובה.
3. לדעתי ניתן היה לשפר את הנאום על ידי קיצורו,  ועל ידי ביסוס נתונים ממחקרים ודוגמאות חיוביות ממדינות- אשר הצליחו למגר את וירוס הקורונה.

# data[].attributes.headline
- נאום אשטון קוצ'ר אסי אנוך 

# data[].attributes.subject
- נאום אשטון קוצ'ר אסי אנוך 

# data[].attributes.body
המסר בנאום היה ברור ונאמר מספר פעמים: נצלו הזדמנויות, בנו את החיים שאתם רוצים, היו חכמים ונדיבים.
הנאום היה מחולק לחלקים, והתחיל בפתיחה שבה קוצ'ר תפס את תשומת הלב של הקהל באמצעות הומור ("זה הפרס של הזקנים"), פניה לרגש ("לא הייתי פה בלעדיכןם"), סיפור אישי ("בעצם קוראים לי כריס ולא אשטון"), ויצירת עניין ("למדתי איך להיות סקסי"). בפתיחה הנאום קוצ'ר גם הכריז מה יהיו שלושת תתי הפרקים בנאומו.
לאחר מכן קוצ'ר הרחיב על כל אחד מתתי הפרקים לפי הסדר, כשהוא משלב בתוך דבריו דוגמאות, לרוב מחייו שלו. למשל: נצלו הזדמנויות כמו שאני עשיתי כשהייתי נער ועבדתי בכל עבודה אפשרית, למדתי מהסרט שעשיתי על סטיב ג'ובס שלהיות סקסי זה להיות חכם ואכפתי וכל היתר זה בולשיט (אמר הגבר החתיך מאוד, אבל בסדר....).
בסיום הנאום קוצ'ר חזר פעם נוספת בקצרה על שלושת הרכיבים המרכזיים במסר שלו. לדעתי הנאום היה אפקטיבי מאוד, ברור ומאורגן. לא הייתי מוסיפה לו שום דבר בעיקר בהתחשב בזה שקהל היעד הוא נוער עם יכולת ריכוז קצרה.

# data[].attributes.headline
ענת פרחי- נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.subject
ענת פרחי- נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.body
1. המסר- העניקו משמעות לחיים שלכם כי יש ביכולתכם לעשות זאת. נצלו הזדמנויות , היו יוזמים ואקטיביים בחייכם.
2. הנואם חילק את נאומו לחלקים .
א. פתיחה- פנייה לקהל- הכרת תודה וגילוי אישי לשם יצירת קירבה והקשבה. ניתנה הקדמה והוא ציין את הנושאים עליו ירחיב בהמשך- הזדמנויות, מה זה להיות סקסי ועל החיים בכלל.
גוף- בגוף הנאום הרחיב על שלושת הנושאים שציין. סיפר על ההזדמנויות שנקרו בדרכו בחיים, על מה הופך אדם לסקסי ( תכונות אישיות ערכיות הופכות אותו לכזה ולאו דווקא חיצוניות למעשה)ועל האופן בו צריכים לחיות את החיים לדעתו. הוא הבדיל בין חלקי הנאום גם בשפת הגוף ובתנועות הידיים וגם בציון מספרי הנושאים בגוף התשובה.
סיום- פניה לקהל הצופים והשומעים - המלצה כיצד לחיות את החיים באופן משמעותי. סיים במסרים שחזרו על עיקרי הנושאים עליהם הרחיב בגוף הנאום. השתמש במשפט קליט וקצר בסיום.
3. לא הייתי משנה דבר. נכון שיש משהו מעט שטחי בהכנסת העיסוק בסקסיות בנאום שמתיימר להעביר מסרים עמוקים, אבל הוא השתמש במושג זה למטרת חיזוק הצורך בבחירה בעיקר ולא בטפל בחיים, ומשך להקשבה ולחיוכים בקטעים אלה. תיבל את הנאום בהומור.

# data[].attributes.headline
נאום ראש הממשלה בנט - יובל פלד אבני

# data[].attributes.subject
נאום ראש הממשלה בנט - יובל פלד אבני

# data[].attributes.body
1. מסר הנאום - על מנת להתמודד עם גל המגפה הנוכחי, כל מי שיכול צריך ללכת להתחסן. המסר הוא חד וברור, בנוסף לגיבוי בטיעונים מבוססים הוא אומר באופן חד וברור - לכו להתחסן.
2. חלוקת הנאום לפי נושאים:
- לכו להתחסן: פתיחה עם אמירה חדה וברורה.
- מה נעשה: מהן ההגבלות שעושים על מנת להתמודד עם המגפה, הגנה על קשישים, מסכות וכו'... חלוקה לפי שכבות הגנה.
- סיכום ומבט קדימה, אם נתחסן השנה הבאה תהיה טובה יותר.
לאורך כל הנאום הוא חוזר על הקריאה ללכת להתחסן ולשכנע סרבני חיסון להתחסן.
3. מה ניתן לשנות - להכניס ביסוס מדעי. כשהוא אומר שהמסכות מספקות הגנה משמעותית כדאי להוסיף מקורות כלליים. כאשר מציינים את עורכי המחקר ומבינים שאלה אנשים רציניים שבדדו באופן מדעי ומעמיק את הנושאים השונים, אנו כשומעים מקבלים ביטחון. אם זהו מחקר איזוטרי וזניח ומציגים אותו כאמת רחבה, יש כאן משהו בעיתי. הדיון צריך להתבסס על עובדות ומחקר מדעי.

# data[].attributes.headline
לי-נוי חדד : נאום ראש הממשלה נפתלי בנט

# data[].attributes.subject
לי-נוי חדד : נאום ראש הממשלה נפתלי בנט

# data[].attributes.body
1)

בריאותנו ובריאות הציבור וחיים טובים יותר תלויים אך ורק בנו. לחלוטין המסר ברור אך לא מאיים ומשפיע על מי שלא נוהג כפי שנדרש כדי לשמור על כולנו.

2)

פתיחה: הסבר קצר על מהו זן הדלתא ועל הדבקתו המהירה, אחריות והשלכות על המעשים לטוב ולרע. יעדים והשלכות על אי השגת יעדים.

מחיר הקורונה עד כה.

מצב זן הדלתא עד כה בכל העולם.

כוונותיו של ראש הממשלה בהקשר לזן החדש.

הבדלים בין דלתא לקורונה הקודמת.

גוף: מהם 3 שכבות ההגנה: מסכות, מבוגרים, חיסונים כדי להגיע למטרה העילאית- בריאות והמשך חיי שגרה..

1.חיסונים: מטרה- כל אזרח מגיל 12 צריך להתחסן!

היתרון של ישראל אל מול העולם בהקשר הבאת החיסונים לפני כל מדינות העולם.

כעס על אזרחים שלא רוצים להתחסן מבלי סיבה מוצדקת.

המטרה המבוססת על ידי המדע אומרת כי החיסונים מצילים חיסונים ובטיחותם אינה מוטלת בספק.

סרבני חיסוני- המשך הסרבנות שלהם יובילו להשלכות על כולנו.

המשכת הסרבנות וההשלכות לכך על כולנו בעתיד. ישנו סיכון על ידם על בריאותנו, פרנסתנו ורווחתנו.

סנקציות חברתיות, רווחתיות וכלכליות כלפי אותם סרבנים והפרדתם ממחוסנים.

מה המטרה של כל אלה? בריאות, ורווחה נורמלית לכל תושבי המדינה.

2.הגנה על אבותינו המבוגרים של מדינת ישראל.

והבנה שכולנו מגנים אחד על השני במיוחד על השכבה המבוגרת. זאת על ידי ישיבה במקומות חיצוניים, עטיית מסיכה וכמובן שכולם יהיו מחוסנים.

3.מסכות - יעילות והתמיכה בחיסונים והגנה מיטבית.

סיכום-:אם נתחסן , נשמור על המבוגרים ונעטה מסיכות תיהיה לנו שנה טובה.

3)

יחד עם ההטבות למחוסנים , איזו קריאה של תמיכה ועידודם של שומרי החוק. אולי אפילו עידוד כספי. הסבר מה יקרה לעסקים כעת עם הסנקציות האלה.

הסבר בהיבט הבריאותי על החיסונים, מה הם עושים וכו׳.

הסבר מקיף יותר על זן הדלתא מה הוא עושה לגוף.

כיצד מתכוונים להתמודד עם הסרבנים האלה חוץ מסנקציות.

אך סך הכל המסר העיקרי הובהר אך לדעתי אין הוא מצליח להגיע דווקא לאלה שלא נוהגים ב3 ההתניות שהציב לבריאות עצמית והציבור הישראלי.

# data[].attributes.headline
בירנית ניב-נאום נפתלי בנט

# data[].attributes.subject
בירנית ניב-נאום נפתלי בנט

# data[].attributes.body
1.המסר שהנואם ביקש להעביר הוא שיש לשמור על החיים ועל שגרת החיים .המסר היה ברור.
2.הנואם חילק את נאומו לחלקים.
פתיחה-בה הציג את המסר והרעיון המרכזי שלו.
גוף-בחלק זה ערך סקירה היסטורית של מגפת הקורונה ותוצאותיה על הכלכלה,החינוך והבריאות.הוא הדגים באמצעות אירוע ספורטיבי כאולימפיאדה שאף היא התרחשה באופן שונה וחריג בעקבות מגפת הקורונה.
הוא הציג את דרכי הפעולה שיש לנקוט,לקיים מדינה פתוחה ובטוחה על בסיס עובדות. כדי להדגיש את דבריו הציג השוואה בין מגפת הקורונה ומגפת הדלתא והראה שהדלתא קיצונית יותר.הוא הדגיש בדרכי הפעולה את החיסונים כמרכיב מרכזי ואת האתגר לחסן את כל הישראלים.הוא הדגיש שכל אזרח שאין לו מניעה להתחסן שילך להתחסן.בנוסף  הציג את הזכות שיש לאזרחי ישראל שהמדינה משקיעה מיליארדים בבריאותם ודואגת לחיסונם ועל האזרחים ללכת להתחסן.הנואם הבדיל בין חלקי הדיבור שלו באמצעות הפסקות בשטף דיבורו ,העלאה והורדת טון דיבורו ושימוש בשפת גוף כתנועות ידיים ומימיקה בפניו.
3.לדעתי היה עליו לשנות את החלק האחרון בנאומו שבו התקיף את סרבני החיסונים.בנאומו התקיף סקטור ספציפי של מיליון ישראלים וגרם לאנטי כלפיהם,לכן לדעתי נאומו במבנה זה יוצר אנטיגוניזם אצל השומע והצופה.
למען הסר ספק,אני מחוסנת ומאמינה בחיסונים ,אבל לא מאמינה בכפייה ובהכפשה של ספטור שלם בעיקר במדינה דמוקרטית.
לכן לדעתי חלק זה בנאומו היה עליו לשנות ולשפר.

# data[].attributes.headline
עידית אבן עוז-נאום רוה"מ

# data[].attributes.subject
עידית אבן עוז-נאום רוה"מ

# data[].attributes.body
א.המסר - לכו להתחסן,החופש והחיים של כל אחד ואחת מאיתנו תלויים בכך !
המסר מובן אבל משהו בנאום מסורבל וארוך על אף הצורך להדהד ולזעזע

ב.הנאום בתחילה מחולק לנושאים:
בפתיחה-אמירה כללית על מצב הקורונה והצגת האלטרנטיבות :חיי חופש לעומת סגרים (הפחדה,מקל או גזר).
בהמשך הגדרת יעדים ספציפיים (מיגור) , הצגת הסטורית ההתמודדות תוך הרתעה מסגרים ומתים רבים (הפחדה-רגשי),נימוק מדעי לעובדה שהדלתא שונה וקטלני (נימוק רציונלי), דרכי פעולה שצריך לבצע, איום וסנקציות על מתנגדי חיסונים,
הנאום כל כולו מטרתו היא קריאה לפעולה-התחסנות לטובת כלכלה ומשק יציב וגם בריאות אישית.
הסיום מתייחס רק לרווח הכלכלי שיש להתחסנות (זינוק כללי) , פיתוי חומרי תוך התעלמות מהמחיר בנפש והתייחסות לתמותה והעומס על מערכת הבריאות (רגשי).
לא ממש הרגשתי בהבדלה מלאכותית בין החלקים למעט לקיחת נשימה.
ג.לשנות-לקצר,לחדד מסרים,להיות מדוייקים במסר.
וגם -הוא סיים עם עניין הקשישים כשנושא זה הוא לא המרכזי בכלל בנאום ובטח לא במדיניות וביעדים שלו בכלל ושל הנאום בפרט, הרגיש לי לא קשור פתאום ומאולץ להזכיר את הקשישים (שבכלל כבר לא מדוברים בגל הזה במיוחד) ואז לדבר על זינוק בכלכלה..

גוף- יעדים מדיניים כלכליים,

# data[].attributes.headline
שיר שלזינגר - נאום נפתלי בנט

# data[].attributes.subject
שיר שלזינגר - נאום נפתלי בנט

# data[].attributes.body
לדעתי נאומו של בנט מאוד בהיר, מעביר את המסר שלו בצורה ברורה בתחילת נאומו.
פתיחה – העברת המסר בצורה ברורה: צאו להתחסן!

גוף - חלק ראשון: ניסיון שכנוע, באמצעות השוואה למדינות אחרות (ההשקעה הכספית של מדינת ישראל והיכולות שלה בניגוד למדינות אחרות), פירוט אוכלוסיות יעד שבאפשרותן להתחסן, הצגת הצד השני – סרבני החיסונים והצגתם כגורם מעכב.

חלק שני: הצגת האיסורים שיחלו על האנשים הלא מחוסנים (והצגתם כסרבני חיסונים) תוך כדי פירוט המקומות אליהם יוכלו להיכנס עם בדיקה שלילית בלבד. שימוש במקומות מבוקשים בתקופת החופש הגדול כחלק מהניסיון לשכנע את האנשים הלו מחוסנים.
ההשלכות על מסרבי החיסונים: "הוא ישא בעלות הבדיקה. אין שום סיבה שמשלמי המיסים יממנו בדיקות למי שמסרב להתחסן"

חלק שלישי: חזרה להתמודדות הטובה של מדינת ישראל "ההגנה החזקה ביותר בעולם" תוך התייחסות לאוכלוסיות יעד נוספות: קשישים, מבוגרים.

חלק רביעי: התייחסות לעטיית מסכה, לחשיבותה ולמשמעות שלה, משום שזוהי נקודת תורפה בחברה; אנשים לא מקפידים על עטיית מסכה.

פנייה לציבור: "זאת לא המלצה, זאת חובה חוקית."

לדעתי, הנאום היה קצת תוקפני, וכדי לשכנע אנשים לפעול כנואם אתה לא מעוניין לתקוף אותם. כדי שיקשיבו לך עליך לדבר אל לבם. לכן, כדי לשפר את נאומו, במקום לחזור אל אתגר הקורונה והסכנות שלו, בנט יכל להעלות חלק מהסיבות של אנשים לא מחוסנים ולהתייחס אליהן – במטרה לפנות לקהל היעד הזה בצורה קצת יותר עדינה ומתחשבת שתוכל לגעת בו.

# data[].attributes.headline
נאום אשטון קוצ'ר- גיא יסעור

# data[].attributes.subject
נאום אשטון קוצ'ר- גיא יסעור

# data[].attributes.body
כתבו כיצד הנואם בוחר לבנות את הנאום שלו על מנת שהמסר שלו יהיה מובן ובהיר. התייחסו לנושאים הבאים:
1. אשטון קוצ'ר ביקש להעביר לדור הצעיר כי עליהם להאמין בעצמם, לעבוד קשה , לגלות אמפתיה ולהתפתח.  המסר היה ברור מאוד וממוקד.
2. הפתיחה נועדה כדי לחבר את הצופים אליו מבחינה רגשית ולעורר הקשבה, בהמשך הוא חילק את המסר לשלושה חלקים . בסיום הוא חזר על הדברים על מנת להדגיש את דבריו ולהבהיר את המסר.
3. בהתחשב בקהל היעד ובסיטואציה לעניות דעתי מדובר בנאום מבריק שלא הייתי משנה בו דבר.

# data[].attributes.headline
שני כרמי- נאום של ראש הממשלה מר בנט

# data[].attributes.subject
שני כרמי- נאום של ראש הממשלה מר בנט

# data[].attributes.body
1. המסר שראש הממשלה מנסה לעביר, עבר בצורה יעילה, בלי התחכמויות. נושא: פתרון למשבר הקורונה,והצורך שכל אזרחי ישראל יהיו אחדים בקבלת החיסונים.
2. הניסוח היו מובנה: פתיח- משבר הקורונה, השוואה לצורת הטיפול של קודמיו לעומת הטיפול שלו במגפה. תוכן- הסבר רחב ליעילותם של החיסונים ומניעת המגפה, בשילוב דוגמאות, סיכום- החשיבות במתן החיסונים.
הניסוח היה ברור מאוד ותקיף.
3. לדעתי אין מקום לשנות, את ניסוח בנט, (תלוי נושא).. נושא הקורונה, הינה מגפה עולמית והחוכמה כיצד מונעים התפשטות נמשכת, תלוי אזרחים והקשבתם למערכת, אחידות ואכפתיות לאחר ולעצמך, ולכן, לא היה מקום לחיוכים או דיבור רגוע אלא תקיפות ועברת המסר חד וחלק, ללכת להתחסן. אני אהבתי.

# data[].attributes.headline
נועה אמבוס - הנאום של אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.subject
נועה אמבוס - הנאום של אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.body
1. המסר שקוצ'ר ביקש להעביר הוא האחריות האישית של כל אדם על חייו והאפשרות לבנות את חיינו באמצעות עבודה קשה, חכמה, התחשבות ונדיבות.
המסר היה ברור ומנוסח היטב.
2.הנאום התחלק לשלושה חלקים. פתיחה הכוללת פניה אישית לצופים ווידוי אישי. גוף - עיקר הנאום בו העביר קוצ'ר את "הוראות ההפעלה" שלו להצלחה ובניית חיים משמעותיים. חלק זה היה מחולק לשלושה חלקים, כל חלק מציג עקרון אחר לבניית חיים. החלק האחרון- סיום הנאום, סיכום הדברים וקריאה לפעולה. ההבחנה בין החלקים היתה באמצעות משפטי פתיחה וסיום המציגים את הרעיון שהוא הולך לדבר עליו ומשפט סיום.
3. הנאום לדעתי היה בנוי היטב. אפשר להבין שהאפשרות לפעול לפי העיקרון האחרון, היא למעשה ביטוי של שני העקרונות הראשונים ואינו עומד בפני עצמו. כדאי היה אולי לחדד רעיון זה או להרחיב אותו באופן אחר.

# data[].attributes.headline
נאום אשטון קוצ'ר- רנה עשת

# data[].attributes.subject
נאום אשטון קוצ'ר- רנה עשת

# data[].attributes.body
1. המסר של אשטון קוצ'ר הוא "לבנות חיים, לא לחיות אותם, למצוא הזדמנויות ולהיות סקסי." כביכול זה נאמר בסוף הסרטון באופן ברור, אבל כל הנאום שלו מלא בכל כך אמירות וקלישאות שהמסר הוא אינו חד. גם הקשר בין שלושת הדברים לא התחברו למסר אחד אחיד וברור.
2. הנאום מתחיל באופן קצת לא ברור בו הנואם מספר ששמו הוא בכלל כריס ואיך כריס עזר לו להבין כמה דברים. בגוף הנאום אשטון קוצ'ר מתייחס לאותם דברים שהבין ומחלק אותם לשלוש: הזדמנויות, סקסקיות ולחיות את החיים ומסביר, בכל חלק נוספות להן עוד אמירות וקלישאות כמו : תהיה חכם, תהיה נדיב וכו'. סיכום הנאום מסתיים באמירת המסר "תבנו חיים, אל תחיו אותם, מצאו הזדמנויות ותהיו סקסים."
3. לדעתי, הבעיה העיקרית היתה שהמסר היה מלווה בעוד הרבה מסרים קטנים, אז אם כוונתו הייתה שאלו דברים הנגזרים מהמסר הגדול אולי לחדד כבר בהתחלה מה המסר ומתוך זה לרדת לרזולציות של המסרים הקטנים. בנוסף ניכר מהתלהבות הקהל שהוא ממש ניסה להרשים אותם, אם המסר היה ברור לא ניראה לי שהיה לו צורך בכך הם היו נלהבים בכל מקרה.

# data[].attributes.headline
נאום רה"מ נפתלי בנט- שני מזרחי

# data[].attributes.subject
נאום רה"מ נפתלי בנט- שני מזרחי

# data[].attributes.body
1) המסר של בנט: שמירה על בריאות הציבור ומניעת סגר במדינה על ידי התחסנות, שמירה על הקשישים ועטיית מסכה. המסר היה ברור והועבר בצורה נהירה.

2) הנאום מחולק באופן די ברור לחלקים: התחלה, גוף הנאום וסיכום. בתחילת הנאום בנט מציג את מטרת המדינה והנאום שלו, מציג שתי אופציות שאליהן המדינה עשויה להגיע, ומזמין אותנו לפעול בצורה אחראית. בנוסף, בנט מציין את ההפסדים שחווינו מגלי הקורונה הקודמים (מתים, סגרים- כלכלה, סגירת מערכת החינוך). כמו כן, הוא מתאר את המצב המחריף בעולם- שהופך אדום, ונותן דוגמה שהאולימפיאדה לראשונה מתקיימת ללא קהל. בנוסף, הוא מציין בשנית את מטרת הנאום- לשמור על המדינה פתוחה ובטוחה. בגוף הנאום בנט פותח עם המילה "ראשית" ומתאר את השוני במאפייני זן הדלתא לעומת הזן המקורי. הוא ממשיך את גוף הנאום עם הסבר נרחב על שלוש מטרותיו: חיסונים (קריאה לפעולה: מפציר בשומעים פעמיים בצורת ציווי: "לכו להתחסן!", מבקש מקהל שומעיו לשכנע סרבני חיסונים להתחסן, ומתאר את ההגבלות שיוטלו על מסרבי החיסונים), קשישים (מציין בגאווה את פעולת המדינה, ואף פונה לרגש: שמירה על סבא וסבתא), ומסכות (מציג עובדות מדעיות לשם שכנוע. ודורש: חובה חוקית לעטות מסכה). סיכום הנאום מתחיל במילה לסיכום. בנט חוזר בפעם השלישית על מטרת הנאום, שהיא שלוש הקריאות שלו לפעולה: להתחסן, לשמור על הקשישים ולעטות מסכה. בנט מסיים את הנאום עם מילים חיוביות של יציאה מהמשבר ואיחולים של שנה טובה.

3) לדעתי, גוף הנאום היה די ארוך וכלל מספר נושאים שונים. אני הייתי מקצרת אותו, לא מפחידה את השומעים אלא מעודדת אותם לפעולה, על ידי הצגת נתונים ודוגמאות חיוביות מהעולם.

# data[].attributes.headline
נאום אשטון קוצ'ר - רוית אדם

# data[].attributes.subject
נאום אשטון קוצ'ר - רוית אדם

# data[].attributes.body
1.המסר היה מאד ברור. הנואם בנה בהדרגה את המסרים. המסר שהנואם ביקש להעביר  הוא שבחיים יש תהליך ויש לנצל הזדמנויות ועל האדם להשתמש בשכל שלו על מנת להתקדם בחיים ויש לבנות את החיים בצורה שמתאימה לכל אחד ולא לחיות את החיים של מישהו אחר כל אדם רואה את הדברים או את החיים בצורה שונה.
2. הנואם חילק את נאומו לחלקים. הייתה פתיחה בה קוצ'ר הציג את הרעיון. גוף הוא הסביר והדגים  וחילק לשלושה חלקים /נושאים שונים, "אפשרויות", "להיות סקסי", "לחיות את החיים" שלאחר מכן הוא פירט על כל נושא. ובסיום הוא סגר את הרעיון עם המסר של של ג'ובס. שכל אחד צריך לבנות ולחיות את החיים שלו.
3. סיום הנאום היה פחות ברור במסר. מה זה אומר לבנות את החיים?! "למה התכוון המשורר"?

# data[].attributes.headline
נאום ראש הממשלה- מאיה אלון וזהר הרפז

# data[].attributes.subject
נאום ראש הממשלה- מאיה אלון וזהר הרפז

# data[].attributes.body
1. מסר ראש הממשלה הוא: כיצד נפעל להתמודדות לאומית עם הקורונה- חיסונים. המסר היה ברור.

2. חלקי הנאום:
פתיחה הצגת המצב כרגע מכריע- תאור הרצוי והמצופה    לעומת הנתון. הצגת יעדים.
גוף תיאור ההיסטוריה- מה נעשה והיה עד כה. הצגת המגפה היום- הדלתה. חלוקת המערכה לשלוש תתי נושאים- חיסונים. מבוגרים. מסכות.
סיכום- חזרה בשני משפטים על הנאמר.הדובר מציג שאלה ועונה עליה- כך הוא מבחין בין החלקים.

3. הנאום פעל באופן של השוואה מתמדת שכן חשוב לו להבהיר שהוא פועל שונה מקודמיו- אך בפועל ניסוח זה עלול להוביל להמנעות והאטמות של חלק מהציבור ולכן לדעתנו זה מיותר. פתיחת הנאום בהפחדה גם הוא מייצר ריחוק בין הנואם לקהל.

# data[].attributes.body
בחרו באחד הנאומים הבאים, צפו בו, ולאחר מכן היכנסו ללוח השיתופי המצורף, הוסיפו פתקית הנושאת את שמכם והשיבו על השאלות בקשר לנאום שבחרתם.

כתבו את שמכם ואת הנאום בו בחרתם בכותרת התגובה.

נאום אשטון קוצ'ר (נאום קצר באנגלית ללא כתוביות)
צפו בנאום של השחקן אשטון קוצ'ר בטקס הפרסים Teen Choice Awards  ב-2013 (החל מדקה 00:56). קישור

או
צפו בנאום ראש הממשלה בנט בקשר למתחסנים (22/7/2021). קישור

השאלות:

כתבו כיצד הנואם בוחר לבנות את הנאום שלו על מנת שהמסר שלו יהיה מובן ובהיר. התייחסו לנושאים הבאים:

1) נסחו במשפט אחד את המסר שהנואם ביקש להעביר. האם המסר היה ברור או שהיה עליכם לחלץ אותו מהדברים?
2) האם הנואם חילק את נאומו לחלקים? למשל, האם היו פתיחה, גוף וסיום ברורים? האם היתה חלוקה לנושאים שונים? קריאה לפעולה? הדגימו. ציינו כיצד הנואם הבדיל בין חלקי הנאום השונים.

3) מה היה ניתן לשנות/להוסיף למבנה הנאום על מנת לשפרו?

# data[].attributes.headline
נאום ראש הממשלה בנט - עבד נאטור

# data[].attributes.subject
נאום ראש הממשלה בנט - עבד נאטור

# data[].attributes.body
1. המסר שבנט מעביר ברור, כל אזרחי המדינה נדרשים להתחסן כדי להתמודד ביעילות נגד מגפת הקורונה.

2. הנאום מחולק לפי נושאים:
ראשית, דיבור באופן כללי על המצב שהמדינה והעולם נמצאים בו בעקבות הקורונה. הדגשת עניין החיסון "לכו להתחסן".
שנית, התפתחות נגיף הקורונה והאתגר שעומד בפנינו אל מול סרבני החיסון ועד כמה הם מסכנים "אותנו".
שוב פעם חזרה על אתגר הקורונה וסכנות הנלוות: רפואיות, כלכליות, חברתיות
בסוף סיכום וחזרה על הנושאים שנדונו בהתחלה.
במהלך הנאום, הרגשתי שהדברים חוזרים על עצמם בדרישה להתחסן וסכנת נגיף הקורונה.

3. הייתי מקצר את הנאום, ומציג על המסך את הנקודות שהוא רוצה להעביר לציבור בקצרה.

# data[].attributes.headline
שירלי דולב - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.subject
שירלי דולב - נאום אשטון קוצ'ר

# data[].attributes.body
1. המסר הוא דברים שלמדתי כאדם (ככריס) ולא כשחקן (אשטון). המסר מורכב משלושה חלקים: הזדמנויות, סקסיות ולבנות את החיים. המסר הכללי לצערי לא הובהר מספיק וצריך היה לחלץ אותו מתוך הדברים. גם לא ברור למה קשור המסר, אשטון נקרא לבמה כי זכה בפרס. יחד עם זאת שלושת החלקים שאליהם הוא מתייחס ברורים מאוד, כוללים דוגמאות ומבנה הגיוני וברור
2. הנאום חולק למספר חלקים: הפתיחה שבה אשטון מתוודה שנולד ככריס וכאדם פרטי למד דברים חשובים, ה"מתודה שלו" שכללה 3 חלקים עם דוגמאות. הוא קורא בסוף הנאום לקהל לאמץ את המתודה שלו, בייחוד את החלק השלישי - אל תחיו את החיים, תבנו לעצמכם חיים. החלק הזה קושר קצת בין כל החלקים של הנאום. ההבדל בין חלקי הנאום נעשה בעיקר משום שהוא הגדיר בתחילת הנאום שיש שלושה פרמטרים (הזדמנות, סקסיות וחיים) שאותם הוא מרחיב בהמשך ומביא להם דוגמאות.
3. לטעמי ניתן היה לחדד את המסר בתחילת הנאום ולהסביר מה הקשר של המתודה לחלוקת הפרסים. הקהל די מפריע לו לנאום ולכן רוב החלק הראשון מגומגם, מקוטע, ופחות נהיר. יתכן שהיה אפשרי לחכות שהקהל ירגע מעט, או לבקש מהקהל למחוא כפיים / להגיב רק בסוף הדברים.

# data[].attributes.headline
טליה אטס – נאום ראש הממשלה בהקשר למתחסנים 22/07/21

# data[].attributes.subject
טליה אטס – נאום ראש הממשלה בהקשר למתחסנים 22/07/21

# data[].attributes.body
1) המסר שראש הממשלה בנט ביקש להעביר בנאום ברור:
"בידיים שלנו אם לנהל מדינה חופשית או להביא שוב לסגרים אין סופיים."
ובמילים אחרות, כל מי שיכול מבחינה בריאותית להתחסן, חייב להתחסן! האחריות לבריאות הציבור בידיים שלנו, תלויה בכל אחד ואחת מאיתנו, והיא תנאי הכרחי לקיום חיי שגרה במדינה. המטאפורה שטבע בנט בפתיחת הנאום "בידיים שלנו" מלווה את הנאום לכל אורכו ומבטא באופן ברור את כוונותיו של הנואם. מבחינת הממשלה הביטוי "בידיים שלנו" מתייחס להשקעה הכלכלית בקניית החיסונים עבור כל אזרחי המדינה. וכן, ליכולת של הממשלה לאכוף את החיסונים באמצעות הטלת סנקציות חברתיות ורגשיות. מבחינת אזרחי המדינה הביטוי "בידיים שלנו" מנהל דיאלוג עם הפנייה של ראש הממשלה לערבות הדדית ולאחריות משותפת. מבטא דרישה מפורשת להפשלת שרוול לצורך קבלת חיסון וכן מבטא את דרישתו של בנט ללחץ חברתי מצד אזרחי המדינה כלפי סרבני החיסון שבסביבתם הקרובה, כדי שגם הם יפשילו שרוול לצורך קבלת החיסון.

2) בנאום חלוקה לפתיחה, גוף וסיום. בגוף הנאום התייחסות לנושאים שונים:
פתיחת הנאום: הצהרה על נושא הנאום - כל מי שיכול מבחינה בריאותית להתחסן, חייב להתחסן!
גוף הנאום: התייחסות למצב המגפה בארץ ובעולם, השפעת המגפה בתחומים שונים כגון: החינוך, הספורט, הכלכלה, הצגת שני תרחישים אפשריים בהתמודדות עם המגפה, ההשלכות של כל אחד מהתרחישים על אזרחי המדינה, קריאה לפעולה מתוך אחריות אישית וקולקטיבית, ובמיוחד כלפי האוכלוסיות החלשות לדוגמא, הקשישים, סבא וסבתא, השוואה בין מדינת ישראל למדינות אחרות שדואגת לאזרחיה באמצעות המשאבים הכלכליים, התייחסות לזן הדלתא ולאתגר שהוא מעמיד, הצגת סרבני החיסונים כגורם מעכב, מסוכן ומסכן, הסנקציות שיוטלו על סרבני החיסונים, דרכי ההתמודדות עם המגפה והצגת מספר עובדות מדעיות לצורך שכנוע.
סיום הנאום: ראש הממשלה מסיים את הנאום באיחולים אופטימיים, חיוביים ומותנים לקראת השנה החדשה. אם תתחסנו תהיה שנה טובה יותר. מה שמהווה הדהוד לנאמר בפתיחה: "בידיים שלנו אם לנהל מדינה חופשית או להביא שוב לסגרים אין סופיים." האחריות לגבי עתידנו ועתיד המדינה בידיים שלנו.
האבחנה בין חלקי הנאום השונים נעשית באמצעות פנייה לאזרחים, שימוש בלשון רבים, פירוק הטענה באופן חלקי ולא ממצה לשלבים שונים. דוגמאות מתוך הנאום: בחרתי לשוחח איתכם הערב כי אנחנו ברגע מכריע, היעד שלנו ברור, ראשית..., תראו, הממשלה בנתה תוכנית של שלוש שכבות הגנה, ראשית שכבת החיסונים, אני מכבד דעות שונות אבל, אזרחים יקרים, סרבני החיסון מסכנים, לכן הקבינט קיבל היום החלטה, אך לעומתם, אני פונה מכאן לכל מי שמכיר סרבן חיסון, השכבה השנייה היא הגנה על הקשישים והפגיעים בישראל, לגבי שאר המבוגרים, כמו שאתם זוכרים, והשכבה השלישית שכבת המסכות, לכן על כל אזרח במדינה, ידידי לסיכום, תודה רבה.

3) שיפור הנאום - התייחסות אישית

מטרת הנאום שואפת במהותה לשנות תפיסת עולם בנוגע לחיסון בקרב מתנגדי החיסון על מנת להתמודד באופן מיטבי ויעיל עם מגפת הקורונה. לדעתי, מטרת הנאום הוחמצה. נכון היה בעיני לעשות זאת באמצעות טיעונים מנומקים, נימוקים הגיוניים, מדעיים, שנתמכים בעזרים חזותיים כגון דיאגרמות, מצגות וכיוצא בזה. כלומר, לגרום לאותם סרבני החיסון להטיל ספק בהחלטה שלהם לא להתחסן. לערער את תפיסתם, החלטתם, לגרום להתלבטות, לחשיבה, אולי אף ל"עדכן נתונים מחדש". גם סגנון הדיבור התוקפני, המטיף, המתלהם, הנוזף והמזלזל אינו מקדם את המטרה שלשמו נוצר. לדוגמא, ראש הממשלה מדבר על חשיבות החיסונים מתוך התייחסות לאובדן שנת הלימודים בשנה שחלפה כנימוק משכנע וכזרז חיסון. אובדן? לפני דקות ספורות היינו כולנו על האלונקה, טרחנו, בנינו, יצרנו, מהנץ החמה ועד שקיעתה. שיחות אישיות, לימודים, מצגות, קבוצות כאלה ואחרות, מה מסתבר? שטעות בידינו! מדובר בשנת הלימודים שבפועל "אבדה". ראש הממשלה מדבר על ערבות הדדית ובפועל יוצר דיכוטומיה בין האזרחים לממשלה. ובין המחוסנים לנטולי החיסון. הממשלה: דאגנו, עשינו ו... האזרחים נטולי החיסון: מסרבים.... למותר לציין, ששפת הגוף במהלך הנאום מרוחקת, קרה, נטולת רגש ואינה משתנה. או שמשתנה באופן מינורי. גם לא המימיקה בפנים, מה שתורם לתחושות של ניכור, ניתוק וריחוק, תחושות שאין בכוחם לגייס לפעולה. בדומה לכך, גם אותן אמירות סיסמאתיות, מלודרמטיות כגון, אל תשליכני לעת זקנה, כולנו שומרים על סבא וסבתא.... האם לדעת הנואם אזרחי המדינה יקנו את ה"אל תשליכני", האם לדעת הנואם אזרחי המדינה אינם מודעים לתנאים המחפירים שאיתם מתמודדים מייסדי המדינה, בוניה, חייליה, שעשו, תרמו, פעלו, הזדקנו וננטשו. שצריכים לבחור בין מזון לתרופות. כמו גם, אמירות שלעיתים סותרות את עצמן. לדוגמא, לדבריו של בנט חבישת המסכות הוכחה בוודאות כיעילה, אז מדוע היא מקבלת התייחסות חיוורת ומשנית לעומת דרישתו לחיסונים? וכן, השימוש בנימוק המשכנע בדבר ערבות הדדית באמצעות יצירת פילוג חברתי... בדומה לכך משפט שמנגד את עצמו "אני מכבד דעות שונות, אבל..."
טון הנואם נע על הציר שבין תקיפה מתלהמת לייאוש וחוסר אונים. ראש הממשלה, מעניק לקהל מאזיניו הוראות הפעלה, מדבר על סרבני החיסון ולא אליהם. מבקש עזרה מקהל מאזיניו – תצרו, תעשו.
כדי לעורר לפעולה יש לשכנע. באמצעות שכנוע ניתן לשנות תפיסת עולם ולעורר לפעולה. בחירת הנואם בפנייה תקיפה, תוך הנפת כדי אצבע מאשימה כלפי סרבני החיסון שמתוארים כיריבי השגרה, השגשוג והחופש ו"פוגעים בכולנו" תורמת גם היא להחמצת מטרת הנאום. יותר מכך, לדעתי, אין בטיעונים שעלו במהלך הנאום, כדי לשכנע מישהו, או לגרום לשינוי בתפיסת עולם, אין בנאום משהו מחדש, ואין בו משהו שלא הייתי יכולה לקבל לו קראתי את הנאום.

# data[].attributes.headline
יעל- נאום ראש ממשלה בנט.

# data[].attributes.subject
יעל- נאום ראש ממשלה בנט.

# data[].attributes.body
בנט בנאומו התייחס להתמודדות עם זן הדלתא ופנה לקהל במסר מה עליו לעשות על מנת שנצליח להתמודד עם הגל הזה וכמה שפחות לפגוע בשגרת חיינו. בנאומו הציג שלושה סעיפים להתמודדות: עטית מסכה, התייחסות לסרבני חיסונים וגיוסם דרך סבא/סבתא והמתחסנים. דבריו נוסחו בצורה בהירה לקהל, תחילה הסבר במה שונה זן הדלתא לעומת גלים קודמים ובהמשך הסבר כיצד יש להישמר. החלוקה לנושאים שונים התקיימה, אך בהתייחסותו השנייה לסרבני החיסונים ובאותה העת לאוכולוסיה המבוגרת עליה יש לשמור, צירוף הדברים יחד תחילה נשמע תוקפני ואח"כ כפנייה לצורך גיוס הקהל לטובת האחר. כאילו במסר אחד הסתתרו מספר מטרות שסותרות אחת את השנייה בנימתן. ואם הנואם רוצה לדבר גם על סרבני החיסונים, הרי שקודם כל לקרב ולגעת בליבו של הקהל דרך הזדהות עם האח והאוכולוסית הקשישים ולאחר מכן בסרבני החיסונים. הנאום לא סודר בצורה טובה ויעילה לטעמי. לאחר ששמענו את "גוף" הנאום, היה חסר מילות סיכום שימחישו את המסר שרצה להעביר.

# data[].attributes.headline
נאום ראש הממשלה בנט בקשר למתחסנים-קרן תלמי

# data[].attributes.subject
נאום ראש הממשלה בנט בקשר למתחסנים-קרן תלמי

# data[].attributes.body
1. המסר: על כל אזרח במדינה ללא מניעה רפואית מגיל 12 ומעלה ללכת ולהתחסן. - המסר בעיניי היה ברור רק בסיכום דבריו של הנואם והיה צריך לחלץ את המסר מתוך שלל הדברים שעליהם נאם.

2. הנאום היה מחולק לפתיחה, גוף וסיכום, אך הנושאים היו רבים מדי ולא ממוקדים בעיניי.
הנואם קרא לפעולה: "לכו להתחסן"
הנואם הבדיל בין הנושאים: מסיכות, חיסונים, ערבות הדדית, מצב התחלואה

3. ראשית, הייתי מקצרת באופו משמעותי את הנאום וממקדת אותו כבר בפתיחת הדברים ולא מעמיסה על המאזינים שלל נתונים, בנוסף, היה מקום להציג את יתרונות התו הירוק בצורה רכה יותר עבור הציבור