# data[].attributes.headline
ЯКИЙ ЦЕ ЗАКЛАД? 

# data[].attributes.subject
ЯКИЙ ЦЕ ЗАКЛАД? 

# data[].attributes.body
Києво-Могиля́нська академія — стародавній навчальний заклад в Києві, який під такою назвою існував від 1659 до 1817 року. Засновником Академії є Петро Могила. Фактично всі сучасні українські ВНЗ в тій чи іншій мірі є духовними спадкоємцями цього закладу через вихованців Академії, які стали засновниками відповідних нових богословських, філософських і наукових шкіл у цих вишах.

# data[].attributes.attachment_link.title
Будинок_з_крамницями,_Києво-Могилянська_академія,_Контрактова_площа,_3

# data[].attributes.headline
ІСТОРІЯ СТВОРЕННЯ

# data[].attributes.subject
ІСТОРІЯ СТВОРЕННЯ

# data[].attributes.body
Києво-Могилянська академія була заснована на базі Київської братської школи, яка 1615 року отримала приміщення від шляхтянки Галшки Гулевичівни. Деякі вчителі Львівської та Луцької братських шкіл переїхали викладати до Києва. Школа мала підтримку Війська Запорозького і, зокрема, гетьмана Сагайдачного.

У вересні 1632 року об'єдналися Київська братська і Лаврська школи. У результаті було створено Києво-Братську колегію. Київський митрополит Петро Могила побудував в ній систему освіти за зразком єзуїтських навчальних закладів. Велика увага в колегії приділялася вивченню мов, зокрема польської та латини (мова викладання). Станових обмежень для отримання освіти не було. Згодом колегія іменувалася Києво-Могилянською на честь свого благодійника та опікуна. Рівень навчання — академічний.

# data[].attributes.body
Предмети поділялися на так звані ординарні та неординарні класи. До ординарних належали: фара, інфіма, граматика, синтаксима, поетика, риторика, філософія та богослов'я. В неординарних класах викладались грецька, польська, німецька, французька, єврейська та російська мови, історія, географія, математика (курси включали алгебру, геометрію, оптику, діоптрику, фізику, гідростатику, гідравліку, архітектуру, механіку, математичну хронологію), музика, нотний спів, малювання, вищого красномовства, медицини, сільської та домашньої економіки.

# data[].attributes.headline
ВИПУСКНИКИ АКАДЕМІЇ

# data[].attributes.subject
ВИПУСКНИКИ АКАДЕМІЇ

# data[].attributes.body
Випускники та професори старої Києво-Могилянської академії відіграли важливу роль в освітньому та професійному житті України. Багато хто з козацької старшини та гетьманів Запорізького козацтва навчалися тут.

У прикріпленій презентації можна переглянути цих визначниз постатей, які навчались в академї.

# data[].attributes.attachment_link.title
ВИПУСКНИКИ АКАДЕМІЇ

# data[].attributes.headline
ПОШТОВА МАРКА ПРИСВЯЧЕНА АКАДЕМІЇ

# data[].attributes.subject
ПОШТОВА МАРКА ПРИСВЯЧЕНА АКАДЕМІЇ

# data[].attributes.headline
ЗГАДУВАННЯ В КУЛЬТУРІ

# data[].attributes.subject
ЗГАДУВАННЯ В КУЛЬТУРІ

# data[].attributes.body
Києво-Могилянська академія та заклади-наступники згадуються в творах художньої літератури. В повісті Миколи Гоголя «Тарас Бульба» сини

Тараса Бульби були студентами академії. Київська академія згадується в двох романах Павла Загребельного, «Я, Богдан» та «Південний комфорт». Київська духовна академія фігурує в творах «Хмари»

Івана Нечуй-Левицького та «Печерські антіки» Миколи Лєскова.. В поемі «Бояриня» Лесі Українки один з головних дійових осіб — Степан — випускник Київської академії.