# data[].attributes.headline
Varga Réka: Csokonai: Tüdőgyúladásomról - prezi

# data[].attributes.subject
Varga Réka: Csokonai: Tüdőgyúladásomról - prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Csokonai Vitéz Mihály Tüdőgyúladásomról Tüdőgyúladásomról Innen savanyú ázótjokkal Pusztás barlangok fojtanak; Amonnan kerti balzsamokkal Hígabb szellők újítanak. Fúlok, lehellek; fázom, gyúlok, Vagy egy kivégez már, vagy más, Ájúlok, érzek és ocsúlok: Haj! mely szörnyű

# data[].attributes.headline
Varga Réka: Csokonai: Újesztendei gondolatok - prezi

# data[].attributes.subject
Varga Réka: Csokonai: Újesztendei gondolatok - prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Csokonai Vitéz Mihály Újesztendei gondolatok Csokonai Vitéz Mihály Újesztendei gondolatok Az Újesztendei gondolatok helye a Csokonai-életműben Helye az életműben - keletkezését a Lilla-szerelem idejére teszik, 1797-98 körülre, mint azonban már a múlt órák anyagából kiderült, sok A

# data[].attributes.headline
Varga Réka: Csokonai: A reményhez - prezi

# data[].attributes.subject
Varga Réka: Csokonai: A reményhez - prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Csokonai Vitéz Mihály A reményhez Varga Réka SZTE-BTK vargareka1213@gmail.com Ismétlés Mire emlékszünk az elmúlt órákról? Lilla-dalok - Lilla név mögött Vajda Julianna - módos komáromi polgári család lánya - viszonzott szerelem - kapcsolatuk kilenc hónapig tartott - apja férjhez -

# data[].attributes.headline
Csetri Lajos: Csokonai Vitéz Mihály: A reményhez

# data[].attributes.subject
Csetri Lajos: Csokonai Vitéz Mihály: A reményhez

# data[].attributes.headline
Szegedy- Maszák Mihály: Csokonai: A magánossághoz

# data[].attributes.subject
Szegedy- Maszák Mihály: Csokonai: A magánossághoz

# data[].attributes.headline
Paksi László: Egy kötet keletkezése és megjelenésének viszontagságai - Csokonai Vitéz Mihály: Lilla

# data[].attributes.subject
Paksi László: Egy kötet keletkezése és megjelenésének viszontagságai - Csokonai Vitéz Mihály: Lilla

# data[].attributes.attachment_link.title
Csokonai Vitéz Mihály és a felvilágosodás - Jávor Ottó előadása

# data[].attributes.attachment_link.title
Érettségi 2017 - Magyar: Csokonai Vitéz Mihály

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debrecen Csokonai Vitéz Mihály 1773. november 17-én született Debrecenben. Apja, Csokonai József borbély és seborvos, a város vagyonos polgára. Anyja Diószegi Sára. Debrecen a XVIII. század végén már nem csupán mezőváros volt: kollégiuma, tudós tanárai és könyvtára messze földön híresek, a város a magyar szellemi élet egyik központja. Diákjai rendszeresen megfordultak a nyugat-európai egyetemeken. A reformáció óta Debrecent a magyar kálvinizmus egyik fellegvárának tartották. A hitviták egyik fő színtere a város főtemploma, de polgárainak konzervatizmusa hasonlóan híres-hírhedt volt.

A református kollégium diákja Csokonai 1780-ban került a kollégiumi tanulók sorába. 1788-tól a főiskola hallgatója, majd a teológiai fakultás diákja, papnövendék. Hamar kitűnt tehetségével, társai és tanárai egyaránt elismerték kiváló képességeit. 1790-ben tanárai megbízásából diáktársaival önképzőkört szervezett. Az olvasókör tagjai felosztották egymás között a nyugati nyelveket és irodalmakat. Csokonai az olasz nyelvet választotta. Művelt, több nyelven beszélő fiatalemberré vált: a kötelező latin és az olasz mellett megtanult németül, franciául, angolul, görögül, és foglalkozott a héber és a perzsa nyelvvel is.

1792-től az irodalmi élettel is kapcsolatot keresett: levelet írt a kor irodalmi és szellemi vezéregyéniségének, Kazinczy Ferencnek. Hamarosan meg is jelent első verse nyomtatásban.

1794-ben tanárai a gimnáziumi poétai osztály tanítását bízták rá. Szépen induló tanári karrierje azonban hamar véget ért. 1795-ben legációra küldték, Halason és Kecskeméten tartott szentbeszédeket, majd adományokat gyűjtött a kollégium számára. Útjáról azonban nem haza indult, hanem Pestre ment, Dugonics Andrásnál és Virág Benedeknél tett tisztelgő látogatást. Szemtanúja volt Martinovics Ignác és társai kivégzésének a Vérmezőn.

Hazatérve nem tudott elszámolni a rábízott pénz egészével, de egyéb panaszok is felmerültek ellene: nem látogatja rendszeresen az istentiszteleteket, gúnydalokat ír a kollégium professzorairól stb., ezért kollégiumi pert indítottak ellene. Csokonai azonban meg sem várva az ítéletet, 1795. június 15-én az esti istentiszteleten egy gúnyos hangú és tanárait sértő beszédben bejelentette kilépését a kollégiumból. Az iskolaszék június 20-án - azzal az indokkal, hogy magatartásával már korábban is bajok voltak - örökre kizárta a kollégiumból, és diáktársait is eltiltotta a vele való érintkezéstől.

Feltételezések szerint a dolgok hátterében ott rejtőzhet az is, hogy Csokonai jelen volt a magyar jakobinus mozgalom vezetőinek kivégzésekor. A diákokkal közvetlen, szinte baráti kapcsolatban álló, köztársasági érzelmű költő nem titkolhatta együttérzését tanítványai előtt sem, s a lázadó, rebellis szellem terjedése bajt hozhatott volna a kollégiumra. (A diákok és az óvatoskodó professzorok magatartása közti ellentmondást mutatja be Jókai Mór És mégis mozog a Föld című regényének a csittvári krónikáról írott fejezete.) A kicsapatás nem csupán egzisztenciális gondot jelentett az ifjú költő számára; elszakadt attól a szellemi környezettől is, amely elismerte és méltányolta képességeit.

Diétai Magyar Múzsa Tanulmányait rövid ideig (1795-96) Sárospatakon folytatta, jogot hallgatott, de nem szerzett főiskolai oklevelet. 1796 őszén Pozsonyba ment, hogy az ülésező országgyűlésen versei kiadásához támogatókat szerezzen. Itt adta ki Diétai Magyar Múzsa című verses hetilapját, amelyet maga írt és szerkesztett, az anyagi nehézségek miatt azonban csak 11 száma jelent meg.

Támogatók hiányában küzdelmes vándorévek következtek. 1797-ben Komáromba ment a francia háborúba készülő nemesi bandériumok zászlóavatására. Új lapot is akart indítani Nyájas Múzsa címmel, de a pénzhiány ezt is meghiúsította.

Lilla Komáromi tartózkodása mégis a boldogság reményével kecsegtetett. Itt ismerkedett meg és szeretett bele Vajda Juliannába (Lilla), egy gazdag kereskedő leányába. Érzelmei hiába nyertek viszonzást, biztos megélhetés nélkül Lilla apja nem egyezett bele a házasságba. Csokonai a keszthelyi Georgikonban, majd a csurgói gimnáziumban pályázott tanári állásra, de míg ez ügyben utazgatott, a leányt szülei egy kereskedőhöz adták feleségül. Szerelmének elvesztése Csokonait mély válságba sodorta.

Anyagi gondjai miatt ismét megélhetési forrást keresett. Néhány hónapig a csurgói gimnáziumban helyettes tanár, itt diákjaival saját drámáit is előadja. Közben elkészült Dorottyacímű vígeposza is. Debrecenbe visszatérve versei kiadását tervezte. 1803-ban Bécsben ugyan kinyomtatták az Anakreoni dalok című gyűjteményét, de a kötet csak a költő halála után jut el az olvasókhoz.

Gróf Rédey Lajosné temetésére készült nagy gondolati verse, A lélek halhatatlansága(Halotti versek). Ennek felolvasásakor Csokonai megbetegedett, tüdőgyulladásából már nem épült fel. 1805. január 28-án halt meg Debrecenben.

Legáció: református teológiai főiskolától az iskola környékén fekvő településekre kiküldött diák prédikációja; célja rendszerint adománygyűjtés volt az intézmény számára.

Julow Viktor: Csokonai Vitéz Mihály, Gondolat Kiadó, Bp., 1975.

Szauder József: Az éj és a csillagok, Bp., 1980.

Horváth János: Csokonai , Bp., 1936.

Szilágyi Ferenc: Csokonai művei nyomában, Bp., 1981.

Vargha Balázs: Csokonai Vitéz Mihály, Bp. , 1974.

# data[].attributes.attachment_link.title
Csokonai Vitéz Mihály - Életrajz | Irodalom - 10. osztály | Sulinet Tudásbázis

# data[].attributes.attachment_link.description
Debrecen Csokonai Vitéz Mihály 1773. november 17-én született Debrecenben. Apja, Csokonai József borbély és seborvos, a város vagyonos polgára. Anyja Diószegi Sára. Debrecen a XVIII. század végén már nem csupán mezőváros volt: kollégiuma, tudós tanárai és könyvtára messze földön híresek, a város a magyar szellemi élet egyik központja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Csokonai Vitéz Mihály

A debreceni világ messze volt a pest-budai világtól. A kálvinista cívisek a török időkben olyan sajátos függetlenséget valósítottak meg a maguk számára a magyar király, az erdélyi fejedelem és a szultán között, hogy némi kis túlzással városi köztársaságnak is tekinthetjük úgy másfél évszázadon át Debrecent. Ebből az önállóságból még sok minden megmaradt a XVIII. századra is: itt előrehaladottabb volt a polgárosodás, mint az ország nagy részében; Bécstől is távol éltek; itt - ritka kivételként - volt magyar nyelvű polgárság, amikor elérkezett a felvilágosodás híre és szelleme. Debrecen ellentmondásosan válaszolt rá. A cívisek kemény vallásossága, a gazdag polgár félelme minden változástól, a kálvinizmus szűkkeblű puritanizmusa. amely még a színházat is ártalmas hiúságnak tartja - ezek visszahúzó erők voltak. Viszont a polgári érdek a tudományok fejlődésére üdvös iskolakultuszt fejlesztett: a művelt elmék fogékonysága a haladó eszmékre, a diákok újat akarása s magának a városi polgárnak természetes antifeudalizmusa jó talaj volt az új kulturális igényekre. A méltán nagy hírű debreceni Kollégiumban a szinte mesés hírű Hatvani professzor már a hatvanas években a kor színvonalán álló fizikát tanít, nem sokkal később Budai Ézsaiás professzor már a felvilágosodás szellemében - meglepő tájékozottsággal - oktat történelmet, s ír kitűnő tankönyveket a világtörténelemből is, a magyar történelemből is. Linné akkori legmodernebb természetrajzára tudósok egész nemzedéke esküszik. Diószegi Sámuel, Földi János, Fazekas Mihály egymást is tanítva teremti meg a magyar nyelvű állattant és növénytant. E természettudósok közül Földi is, Fazekas is egyben költő. Földi egyszerre orvos, a verstan tudósa, otthona az új debreceni költészet középpontja; Fazekas idővel a Ludas Matyi költője lesz. Ebben a körben nő fel a felvilágosodásból táplálkozó, majd a Martinovics-kor után új utak felé tájékozódó magyar irodalom legnagyobb lírikus költője: Csokonai Vitéz Mihály.

Egész élete harmincegy esztendő: 1773. november 17-tol 1805. január 28-áig. E rövid idő alatt olyan gazdag, sokszínű és maradandó életművet hagyott hátra, hogy Vörösmartyig, Aranyig és Petőfi ig sincs párja.

A Kollégium diákjaként kezd verselni, és már kamaszkorában tudomásul vett költő. Szomjazza a tudást, és szomjúságához példás kitartása és rendkívüli memóriája van. Mire elvégzi az iskolát, latinul, görögül, németül, franciául és olaszul tud, jártas kora irodalmában, filozófiájában, és tájékozott a természettudományokban. Egyszerre ragadja el a felvilágosodás haladó szelleme, a rokokó költészet kecsessége, az ókori latin és a XVII. századbeli francia klasszikusok pátosza. Ilyen műveltséggel és irodalmi megalapozottsággal fogadja magába a népköltészet hatását. És közben diákosan vidám örök tréfálkozó, életet szerető, nyughatatlan, mindent próbáló. Hamarosan kifejezője lesz az új, a polgárosodás felé néző haladó szellemnek. Már az otthon is errefelé irányította: apai nagyapja református prédikátor, apja felcser, vagyis sebészorvos, aki korai haláláig maga is tollforgató tudósféle, orvostudományi és történelmi szakkönyvek kéziratait hagyta hátra. A költő anyja cíviscsalád leánya. Művelt polgárok voltak a feudális Magyarország legpolgáribb városában.

Költészetének rétegei, a stílus- és ízlésirányok hatása:

a.) A ill. az iskolai versgyakorlat hatása:estve és Az álom című tanulmányában mutatta ki a kollégiumi versgyakorlat hatását Csokonai költészetében. Két verstípust műveltek:ermészeti jelenség vagy emberi karakter verssé formálása volt. deákos klasszicizmus
Egész életét és költészetét meghatározták a Debreceni Református Kollégiumban töltött évek. Itt bontakozott ki kivételes költői tehetsége, itt szerzi meg korát meghaladó műveltségét; több nyelven beszél, ír.
(Poeta natus - született költő, az eredeti tehetség; poeta doctus - tanult költő, tudós költő, a hagyományokat követő költő.)
- a sententia költészetet, mely egy többnyire antik eredetű bölcsesség verssé formálása volt.
Az életmű nagy része már a kollégiumban elkészült, később ezeknek a finomítása, átdolgozása történik meg.
- a pictura költészetet, mely t
Formakészségéért, verseinek zeneiségéért társai Cimbalomnak nevezték. 1795-ben a halasi és kecskeméti legációról (=adománygyűjtés a kollégium javára) nem tér vissza, hanem fölutazik Martinovicsék kivégzésére. S ezt követően kizárják a kollégiumból. A hagyományos értelmezés szerint a konzervatív kollégium és a haladó, a felvilágosodás eszméit valló Csokonai között kenyértörésre került sor. Az újabb kutatások szerint Csokonai nem tudott elszámolni a legáción szerzett pénzzel. Szabó Magda véleménye szerint az 1795 után szigorodó politikai légkörben kényszeritették a kollégiumot, hogy megváljon rebellis (=lázongó) és legkedvesebb fiától. Szauder József Az

Az estve, majd a végső változat. A változás iránya, hogy a tiszta piktúra szentenciával töltődik, s a tájleíró versből bölcseleti ódává emelkedik.zök tobzódásával festi meg az első világ harmonikus képét, a nyugalom, a rend, a célszerűség világát. (A nyitókép allegóriának is felfogható megszemélyesítése, további megszemélyesítések, költői jelzők, gazdagságát, hanem az ábrázolt természet szépségét is érzékeltetik.)l és költői kérdéssel kezdődik. Csokonai . Az általános érvényű megállapításokat néhol a magyar valóságra is vonatkoztatja. ője). Az estve (1794.):
Az iskolai változat címe: Az estvének leírása. Ezt követte az 1789-es
Szerkezete: metaforák,
A 3. egység megszólítása és felszólítása a piktúrából a szentenciába vezet át, előrevetítve a második világ, az emberi társadalom, a civilizáció diszharmóniáját. Rousseau tanait követi, gyakran rímbe szedi a francia filozófus tanításait. Utal Az emberek közötti egyenlőtlenség eredetéről és alapjairól című értekezésre. Felidézi az Emil című műből azt a gondolatot, hogy:
A 4. egység megszólítássa
Az 5. rész egyértelmű állásfoglalás a természet harmonikus világa mellett.
Stilisztikai szinten a vers élesen kettéválik a piktúrára és a szentenciára, eszmei szinten azonban szorosan összetartoznak, ellenpontozzák egymást. A verselés felező tizenkettes; Bessenyei tette a felvilágosodás korában a gondolati-leíró versek, költemények versformájává.
A 6. rész a vers zárlata; emelkedett hangnemével műfajváltást is jelez, ódai magasságba emeli a leíró jellegű költeményt. Az utolsó sorban az 'ember' szó használata ismét Rousseau-ra utal, tehát nem biológiai, antropológiai, hanem filozófiai értelemben használja a kifejezést (lásd: Emil, vagy a nevelésről bevezet alliterációk nem csupán a költői eszközök
1-2. egység: piktúra; klasszicista vonásokkal az iskolai versgyakorlatból örökölve a stíluseszkö "mert gonosz erkölccsel senki sem született"

(1794.): Konstancinápoly
Alapja: Egy város leírása.
A piktúra rész keleties mozgalmasságot áraszt a fölvillantott életképekkel, s ehhez szerencsés költői eszköz a múzsa társulhívása. A szentencia rész a "Denevér babona..." felkiáltással kezdődik. Csokonai ötvözi a voltaire-i antiklerikalizmust és racionalizmust Rousseau érzelmeket felszabadító törekvésével. Az emberiség harmóniájának és testvériségének alapja, hogy megszabaduljanak a megosztó és a józan észnek, tapasztalatnak ellentmondó vallási dogmáktól. Csokonai ugyan a mohamedán vallásra utal, ám beleszövi a katolikusok pénteki böjtjét is. A vers zárlata a költőre jellemző jövőbeutalással fejeződik be, ismételten ódává emelve a költeményt.

b.) : Diákköltészet
Minden nagyhagyományú alma mater (=iskola) féltve őrzött kincse és továbbítandó értéke a diákköltészet. Jellemzője a tanárok ill. a tanulandó tárgyak, a közvetített értékek kigúnyolása. Ennek jellemző módja az emelkedett formához rendelt kisszerű tartalom (pl.: Óda az árnyékszékhez).

c.) :a Somogyban című programadó költeménye. Népiesség
A német (Herder) közvetítéssel eljutó népiesség egyik első képviselője a magyar irodalomban. Az ő nevéhez fűződik az első magyar népies helyzetdal: Estve jött a parancsolat (1791.), átdolgozva: Szegény Zsuzsi a táborozáskor (1802.). Az ő nevéhez fűződik az első magyar tündérmese lejegyzése: A méla Tempefői című színműben. Viszonya azonban ambivalens a népiességhez. Szuszmir, a kályhafűtő Fegyverneki két lányának mondja el a mesét, de csak Éva, a kisebbik és műveletlen hallgatja végig, Rozália, a felvilágosult hölgy rájukcsapja az ajtót. Ha stilisztikai szempontból nem is, gondolatiságát tekintve idesorolható a népnevelés és népoktatás fontosságát hangsúlyozó Jövendölés az első oskoláról
Lefordítja a Homérosz nak tulajdonított Békaegérharc című komikus eposzt, melyben a diákköltészeti hangvétel és a népiesség keveredik.

d.) Rokokó:
A hatás legteljesebben két ciklusban, a Lilla-dalok és az Anakreoni-dalok címűekben jelentkezik. A hatás legfontosabb jellemzője Csokonai formakultúrájának rendkívüli gazdagodása. A látszólag könnyed forma egyszerre érzékelteti a személyes boldogság megtalálásának reményét és a pillanatnyi idillek mulandóságát.

e.) Szentimentalizmus:
Stíluseszközeiben nehezebben, világképében határozottan megragadható. A világból, a társadalomból kitaszított vagy onnan önként távozó ember fájdalma szólal meg. A felfogásnak megfelelően a díszlet gyakran a természeti környezet, ahol a természet egyes jelenségeivel felerősíti vagy ellenpontozza a lírai én fájdalmát.

tnak a társadalom különböző rétegeihez tartozó alakjai. A magánosság teremtő állapot, mely alkalmas egy új költészeteszmény megfogalmazására: a klasszicizmus imitációesztétikájának helyébe a romantika teremtő-költő gondolata lép (7. vsz. 5-8. sor). A Magánossághoz (1798.):
Életrajzi háttér: a Lilla-szerelem vége, kicsapatás, állásnélküliség. Csokonai a hiányból, a szükségből teremt erényt, hiszen a magánosság nála nem, illetve nem elsősorban fájdalmas lélekállapotot jelent, hanem kivételezett élethelyzetet, mely elől elzára
A műfaj a formai jellemzőket tekintve óda ill. himnusz, a hangvétel azonban módosítja ezt, és elégikus színezetet ad a versnek. A zárlat a végső magánosság óhaját tartalmazza, mely egyúttal megszünteti a világból való számkivetettséget; a megoldást azonban a jövőbe utalja.

(1803.):ilyen konkrét biografikus mozzanatra utalna a költő; sőt a 4-5. versszak, mely a társtalanságot panaszolja sirámszerű hangvételével a XVI-XVII. századi protestáns prédikátor költők hangját idézi. (mlott egységére mutat rá, s egyúttal ember és polgár egységére vágyik (lásd: A tihanyi Ekhóhoz
Műfaj: A vers retorikai felépítése a megszemélyesített, allegorikus tihanyi Ekhóval az ódát ill. a Babits: Ősz és tavasz között című versében Csokonait is idézi hasonló élethelyzetben.) A 7. versszak konkrét utalást tartalmaz Rousseau-ra, az ismétlés pedig a rousseau-i bölcselet két fontos fogalmát foglalja magába. Az elégikus hangvétel bölcseleti tartalmat takar, természet és civilizáció, ember és polgár megbo Rousseau: Emil bevezetője). A zárlat a harmónia vágyának jövőbeutalását tartalmazza. himnuszt idézi. A hangnem azonban erőteljesebben határozza meg a műfajt, így elégiának mondhatjuk.
A vers első változata a Füredi parton címmel volt, s a végső változatban is, a 2. strófában utal erre a költő. A versforma a reneszánsz költészetben népszerűvé vált, Balassi által is művelt ekhós vers; annak azonban némileg átdolgozott változata, hiszen a Csokonai-versben az ekhó az egész sort megismétli. A szentimentalizmus rousseau-i ágával érintkező téziseket (a polgári világból való számkivetettség, magány, társtalanság) az életrajz, a személyes élmények hitelesítik, anélkül azonban, hogy Lilla nevének említésén kívül bárm

Tüdőgyúladásomról (1804.):
Kiindulópont egy klinikai érvényű és pontosságú önmegfigyelés (Janus Pannonius: Amikor a táborban megbetegedett). Ez elindít egy filozófiai bölcselkedő folyamatot. Nem fejlődik ki a gondolat, hanem helyette a betegségen úrrálevő emberi tudás és segítőkészség ódájává emelkedik a vers.

(1803.): A Reményhez
Szintetizáló jellegű költemény, összegzője a különböző stílusirányzatoknak, hatásoknak. Harmóniát teremt a különböző műfaji lehetőségek között, az egyéni élményt általános szintre emeli.
Műfaj: A rövid sorok, a fölfokozott zeneiség, a 2-3. versszakban a növény-ornamentika (=díszítés) használata a dal felé mutat. A vers retorikus felépítettsége, a megszemélyesített fogalom és érzés, az odafordulás, a keretes szerkezet az ódát idézi. A vers értékszerkezete, eszmény és valóság szembeállítása, a hangvétel az elégiát idézi. Az összefoglaló jelleg a stílusirányzatok szintjén is mutatkozik: a retorikus, zárt szerkezet, a harmonikus kompozíció a klasszicizmus jellemzője. A megfogalmazott élményanyag, az általános szintre emelt világkép, a számkivetettség, megcsalattatás érzése a szentimentalizmusra jellemző. A 2-3. versszak természeti metaforikája egyszerre idézi a rokokó könnyedségét és a népiesség természetességét. A szimultán verselés (trocheikus ill. ütemhangsúlyos) szintén a rokokó ill. népiesség összefonódását jelzi.

A fiatal költő rendkívüli tehetségére hamar felfigyelt Földi János, verstanra oktatta, és hamarosan Csokonai lett Földi körének nemcsak legjelentékenyebb alakja, de legjobb verselője és legjobb elméleti versszakértője is. Azóta elmondhatjuk, hogy az egész magyar költészet egyik legjobb verselője. Bravúrosan kezeli a versformákat, és dallamosabbá tette a magyar nyelvet, mint bárki mindaddig. A formákkal is szüntelenül kísérletezett, újabb nyelvzenei lehetőségeket keresett és talált. Egészen József Attilá ig nincs költőnk, aki oly sok versformával élt volna, mint Csokonai.

Földi után az irodalom új jelenségeire oly érzékeny Kazinczy fedezi fel. Kazinczy pártfogásával belekapcsolódik a felvilágosodás országos jelentőségű költészetébe. Versei eddig csak kéziratban terjedtek, de most már néhány megjelenik Kármán folyóiratában, az Urániában. Eszmevilága is a felvilágosodás haladó szándékait fejezi ki. De már megszólal kecses-dallamos szerelmi költészete. Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy a világirodalom legnagyobb szerelmi költői közé tartozik, rangja semmivel sem kisebb, mint Catullusé, Petrarcáé vagy Baudelaire-é. Első szerelmének és ihletőjének regénye még méltó megírásra vár. Mesterének, Földinek ifjú feleségébe, Juliskába szerelmes, és nem is reménytelenül. A ragyogó és hűtlen asszony keservessé tette Földi János magánéletét. És különös tragédia az, amikor mester és nála sokkalta nagyobb tanítvány válik szerelmi vetélytárssá.

A Juliskához írt versek később a Lillához írt dalok kötetében jelentek meg, s az olvasó hajlandó úgy tekinteni, mintha valamennyi a híres későbbi szerelemhez szólna.

Csokonai előbb a Kollégium tanítványa volt, majd ugyanott lesz tanár. Kitűnő, korát meghaladó pedagógus volt. Új módszerei, főleg a személyes foglalkozás a diákokkal, ellenszenvet is vált ki idősebb tanártársaiból, de a Martinovics-mozgalomig mégis zavartalanul taníthat, írhatja verseit, készülhet nagyobb műveire. Erre az időre esnek első színjátékai is, köztük a kitűnő szatirikus vígjáték, a Tempefői. 1794-tol egyre gyanúsabb a Kollégium tanárai előtt. És amikor kirobban a Martinovics-ügy, és Csokonai irodalmi barátját, pártfogóját, Kazinczyt is elfogják, majd elítélik - a Kollégiumban fegyelmit indítanak Csokonai ellen. A vád ugyan kizárólag a szabálytalan oktatási mód, de ez közismert volt már azelőtt is. Nyilván ez volt a kifogás. Csokonai elveszti állását. Nekiindul az országnak, hogy megélhessen és írhasson. Sok helyet bejár: volt Pesten is, elzarándokol Virág Benedekhez, meghallgatja tanácsait, majd Komáromba megy, amely, akárcsak Debrecen, a ritka polgárvárosok közé tartozik. Ott remél életlehetőséget. Ehelyett találkozik a nagy szerelemmel. Megismeri Vajda Juliannát, egy módos kereskedő leányát, akit verseiben Lilla néven halhatatlanná tett. A szerelem kezdetben reményteljes, csak azt kívánják, hogy szerezzen magának rendes foglalkozást. Ezért az első adandó alkalommal újra tanári állást vállal: Somogycsurgóra kerül helyettes tanárnak. De míg ő távol van, Lillát férjhez adják egy gazdag polgárhoz. Ez a csalódás ad érzelmet és alkalmat a gyönyörű szerelmi elégiákhoz. Ekkor keletkezik A Reményhez meg A tihanyi ekhóhoz.

Magányosan megy vissza Csurgóra tanítani. Életereje, életszeretete győzedelmeskedik. Csurgón írja későbbi vígjátékait, köztük legjobb színpadi művét, az Özvegy Karnyónét, ezt a mindmáig hatásos bohózatot. Ott írja vidám eposzát, a Dorottyát, amelyben szatíra, burleszkkomikum, népies hangvétel, csevegő elbeszélőkészség mesteri módon egyesül. A felvilágosodás politikai reményeinek vége, a szerelem boldogságreményének vége, az is kiderül, hogy a költőnek túl gyönge a tüdeje, de Csokonai nem hagyja magát: a bánatok közt ugyanolyan kemény lélekkel tart igényt az örömre és az egész emberiség boldogságára, mint ugyanebben az időben az olykor Magyarországon élő Beethoven.
Vissza copyright © László Zoltán 1999 - 2010
e-mail: Literatura.hu
Csokonai mindent meg tud írni, amit akar, de semmi sem sikerül neki, amit tervez. Idővel Csurgóra is megérkezik az a tanár, akit helyettesített, ő mehet tovább. Így jut vissza Debrecenbe, özvegy édesanyja házába. Töméntelen kézirata van, meglevő és készítendő műveiből húszkötetes gyűjteményt tervez, de hátralevő éveiben mindössze kettő jelenik meg: A tavasz című verseskötet és a Dorottya. A Lilla-dalok is nyomdába kerül, de ennek megjelenését már nem érte meg. Egy grófi temetésre őt hívták meg, hogy verses ünnepi búcsúztatót mondjon, erre az alkalomra írja utolsó művét, A lélek halhatatlanságáról szóló elmélkedő költeményt, amelyben szembesíti a különböző világnézeteket. Hajadonfővel olvassa fel a nagy művet a hideg téli időben a koporsó mellett. Meghűl, tüdőgyulladást kap, amelyet legyöngült szervezete már nem tud leküzdeni.

Halálakor még kevesen tudták, hogy a legnagyobbak közül való. A börtönből már kilépett Kazinczy sejtette, de például Kölcsey idegenkedett Csokonai népiességétől. A kortársak Kisfaludy Sándor felszínes költészetéért lelkesedtek. Később a diadalmas romantika elhomályosította emlékezetét, csak Petőfiék kezdték elismerni. De száz évnek kellett elmúlnia a halálától, amíg Ady és a Nyugat költői felfedezték benne a nagy elődöt, a nagy halhatatlant. Azóta neve és életműve már költészetünk első sorában fényeskedik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Csokonai Vitéz Mihály A debreceni világ messze volt a pest-budai világtól. A kálvinista cívisek a török időkben olyan sajátos függetlenséget valósítottak meg a maguk számára a magyar király, az erdélyi fejedelem és a szultán között, hogy némi kis túlzással városi köztársaságnak is tekinthetjük úgy másfél évszázadon át Debrecent.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Csokonai Vitéz Mihály (1773-1805)

Debrecenben született 1773. november 17-én.

Apja Csokonai József borbély-sebész, anyja Diószegi Sára, szűcsmester lánya.

1780-tól a debreceni Református Kollégium tanulója. 1785-ben iskolai gyakorlatként megírja első verseit. Tanára, Háló Kovács József felismeri költői tehetségét. A következő esztendőben meghal apja, a család kis vagyona odavész.

1788-ban Csokonai beiratkozik a főiskolai tagozatra. 1791-92-ben megírja a Békaegérharcot; levelezésbe kezd Kazinczyval. 1793-ban jelenik meg nyomtatásban első verse ( Broughton religiói lexikonára) a Magyar Hírmondóban. Megírja A méla Tempefői című színművét.

1794 januárjától a poétai (gimnáziumi első) osztály tanulója. Áprilisban méltatás jelenik meg róla a Magyar Hírmondóban. 1794-95 decemberétől februárjáig folyik le és kisebb büntetéssel zárul első kollégiumi pöre. 1795 elején színre viszi diákelőadásban Gerson du Malheureux című komédiáját. Az Uránia, Kármán József folyóirata több versét közli - név nélkül. Májusban Martinovics és társai kivégzésekor Pesten tartózkodik. Júniusban folyik le második kollégiumi pöre. Még az ítélet előtt, 15-én nagy beszédben búcsúzik el diáktársaitól. 20-án a kollégiumi törvényszék kizárja az intézetből, és a diákokat eltiltja a vele való érintkezéstől.

1795 decemberétől 1796 júliusáig Sárospatakon jogot tanul. Eltervezi és megkezdi Árpádiász című eposzát.

1796 nyarán Pálóczi Horváth Ádám vendégeként Balatonfüreden megírja A tihanyi ekhóhoz első változatát ( A füredi parton). November-decemberben kiadja Diétai Magyar Múzsa című vers-újság füzeteit.

1797 nyarán Komáromban beleszeret Vajda Juliannába. 1798 elején a keszthelyi Georgikonba, az első magyar mezőgazdasági akadémiára ajánlkozik tanárnak, de visszautasítják. 1798 márciusában írja búcsúlevelét Lillához. A leányt szülei Lévai István dunaalmási kereskedőhöz adják. A költő Somogyba megy barátaihoz. 1799 májusától 1800 februárjáig a csurgói gimnáziumban helyettes tanár.

1800 júliusában hazatér Debrecenbe. Barátságot köt Fazekas Mihállyal. A következő évben újságíró szeretne lenni Bécsben; terve meghiúsul. Júliusban az aggteleki cseppkőbarlangban jár - élete legszebb élményének nevezi a kirándulást. Találkozik a fogságból szabadult Kazinczyval.

1802. július 11-i tűzvészben elpusztul a Darabos utcai házuk. 1803-ban Bécsben kinyomtatják Anakreoni dalok című verseskötetét.

1804 áprilisában Rhédei Lajosné temetésén a nagyváradi templomban felolvassa a Halotti versek ( A lélek hallhatatlanságról) című költeményét. Súlyos tüdőgyulladást kap.

Szülővárosában, 1805. január 28-án tüdőbajban meghal.

Csokonai Vitéz Mihály a magyar líratörténet egyik legnagyobb alakja, a magyar felvilágosodás korának legjelentősebb költője. Rövid életútja a hazai politika- és kultúrtörténet viharos, állandóan változó, sokféle igényű korára esik. II. József birodalmat egységesítő, polgárosító, s ezzel együtt a német nyelv használatát kötelezővé tevő törekvésével szemben megindul a hazai kultúra és nyelv védelme, ám a mikéntről ádázul vitáznak a szembenálló felek. A francia felvilágosodás egymásnak is ellentmondó eszméi szellemi izgalmat váltanak ki hazánkban is, de a forradalom gyakorlatát, majd Napóleon fölléptét csak a legradikálisabbak üdvözlik. Most alakulnak a kulturális élet szervezeti keretei, de önálló egzisztenciát az irodalom művelése még nem biztosít. Ezzel a sokféle összetevővel is magyarázható, hogy Csokonai költői és eszmélkedési pályáját „ az állandó újrakezdés jellemzi" (Debreczeni Attila), s a kipróbált költői szerepek közül a gyakorlatban az alkalmi poétáé a meghatározó. Ez a szerep pedig sem a kortól, sem Csokonai személyiségétől nem idegen, emberi kapcsolatainak alakulása elválaszthatatlan költői tevékenységétől. „ A diáktársak és tanítványok, íróbarátok, dunántúli nemesi társaságok, főnemesek - csupa olyan viszony, amelybe az ő tehetsége iránti várakozás is belejátszott, és igényt tartottak teljesítményére a Békaegérharctól a Halotti versekig, vagyis egész életén át." (Bíró Ferenc) A „ tarkabarka jellegű életműben " (Horváth János) így együtt vannak jelen a baráti társaságok, a szűkebb-tágabb közönség igényét kielégítő, magas mesterségbeli tudással megírt darabok és a költői öröklét óhajtásából fakadó remekművek.

Csokonai 1780-ban lép a debreceni református kollégium falai közé. Az elemi osztályok elvégzése után a főiskolai tagozat hallgatója. Huszonegy évesen elvállalja a poétai osztály vezetését. A kollégium védő-óvó falai és szigorú követelményei bizonyára egymásnak is ellentmondó érzéseket válthattak ki a tanárok és diákok által is kivételes tehetségnek tartott Csokonaiból. Az iskolai verstani gyakorlatokon csiszolódott mesterségbeli tudása, s a propozíciós témák szolgáltatták - többszöri átdolgozás után - a későbbi nagy versek alapját is ( Az estve, Az álom, Konstancinápoly, Zsugori uram).

Csokonai ösztönös tehetség és poéta doctus egyszerre. Tudatosan készül a költői pályára. Fontos tanulmányt ír a magyar nyelvű verselés lehetőségeiről ( A verscsinálásról közönségesen), és elsőként készít szimultán ritmusú költeményt ( Egy tulipánthoz), műfaji problémákat tisztáz ( Az epopoeáról közönségesen), birtokában van az antik kultúrának, német és olasz irodalomból fordít, ismeri a világirodalom fejlődéstörténetét, kora nép- és közköltészetét. Bár a folklórhoz ellentmondásosan viszonyul, az ő nevéhez fűződik az első népies helyzetdal ( Szegény Zsuzsi, a táborozáskor), népdalt ír ( Parasztdal), népmesét illeszt Tempefői című színművébe.

Költői ambícióit jelzi, hogy húszéves korában megfogalmazza ars poeticáját. A vidám természetű poéta (átdolgozott változatban Az én poézisom természete) nem elsősorban költői hitvallás, hanem emberi program, melyet később így részletez: „ Éljünk vidáman és minél kevesebb gonddal, mert egyszer meghalunk; ez a régi lyricusok philosophiája; ha pedig élnünk és örülnünk kell, hagyjunk élni és örülni másokat is, ez az egész emberiség philosophiája" ( Jegyzések és értekezések az Anakreoni dalokra). Csokonai a boldogság költője akar lenni, s elutasítja magától a szomorúság szerzőinek világát. Kijelöli maga számára a művészi példaképeket, akiknek az útját követni akarja. Személyes hangú költeményben idézi meg a XIV. századi perzsa költőt, Háfizt, „ kelet édes énekessét" ( A Hafíz sírhalma). A másik, az egész életművet meghatározó ideál Anakreón, akinek megírja életrajzát is. A görög kismester követése, az anakreontika jelenti költői pályájának egyik legértékesebb vonulatát, formakincsének kivételes gazdagodását, s emeli Csokonait európai rangú lírikussá ( Anakreoni dalok).

Ám a boldogság mint életprogram legfeljebb a kollégium zárt közösségében látszik megvalósíthatónak. 1795-ben egy hosszúra nyúlt, engedély nélküli budai úttal társított legáció után kizárják a református kollégiumból. Csokonai előbb Sárospatakra utazik, ahol fél évig jogi tanulmányokat folytat, majd Pozsonyban a közéleti költő szerepében megjelenteti a Diétai Magyar Múzsa című verses újságjának néhány számát. A sikertelen vállalkozás után, 1797 nyarán ismerkedik meg Komáromban Vajda Juliannával. A Lilla-szerelem kilenc hónapja az életprogram gyakorlati megvalósíthatóságát ígéri, ehhez társul a politikai élet kedvező fordulata, a campoformiói béke megkötése, mely véget vet a „ durva hérosok" idejének ( A békekötésre), s lehetővé teszi az időleges emberi életet a pillanatok gyönyörével kitölteni ( Újesztendei gondolatok). A megélhető boldogság reménye szólal meg a Lilla-dalok ekkor keletkező darabjaiban ( Az alvó Lillára, Az esküvés). Az apró pillanatképeket a költői ötletek tobzódása, a felszabadult játékosság, a kivételes zeneiség jellemzi.

A szakítás, a kudarc feldolgozása hosszabb időt vesz igénybe, és valószínű, hogy mélyebb és hosszabb ideje lappangó okok vezettek a világkép elkomorulásához, mint Lilla elvesztése. Csokonai ugyanis nem életrajzi költő, nem biografikus tényeket rögzít verseiben. Életművét építi, mely továbbra is sokféle hangon szólal meg. A dunántúli álláskeresés idején születik meg a Dorottya, a keserűségében is az újrakezdés lehetőségét, az életörömet hirdető vígeposz, és a tanítványai számára készített groteszk hangvételű komédia, Az özvegy Karnyóné.

Csokonai 1798 áprilisának végétől egy esztendeig vendégeskedik Somogyban. Valószínűleg Hedrehelyén és Csökölyben írja, zömében 1799 első negyedében a Dorottya, vagyis a dámák diadalma a Fársángon című művét. Az Előbeszéd-et1803 januárjában, Debrecenben illeszti hozzá. Már szinte a megírás után gondol a megjelentetésre, felveszi a gyűjteményes kiadás tervezetébe, végül 1804. január 11-én, Nagyváradon adják ki a „ furcsa vitézi versezetet". Kazinczynak az elsők között küldi el a füzetet, s a példányszámról azt írja: „ nagyon keveset nyomtattam belőle. "

Sokféle világirodalmi mintára és előgyakorlatra támaszkodhatott Csokonai a Dorottya írásakor - ezeket sorra is veszi a magyar esszéirodalom egyik remekének tekinthető Előbeszéd-ben. A rövidre nyúlt farsang ellen tiltakozó vénlányok, majd a hozzájuk társuló asszonysereg harcát a férfiak ellen a hősi eposzok kötelező kellékeit felhasználva meséli el Csokonai. A mulatságos küzdelem közben a vidéki-dunántúli Magyarország széles tablóját is elénk állítja, s megosztja velünk a nemzeti kultúráról vallott nézeteit is. „ A Dorottya realisztikus, népies és szatírai vonásai azonban ne feledtessék el velünk, hogy ez a vígeposz alapjában mégis a bájos, játszi humor, a kecsesség, a vibráló-bizsergető kellem sugárzó-légies és mégis érzéki remekműve, a magyar rokokó legnagyobb alkotása." (Julow Viktor) A Dorottya éltetője, legnagyobb érdeme a kivételes nyelvi erő. Csokonai a tényleges nyelvújítási harc előestéjén az anyanyelv lehetőségeinek, kifejezőerejének, sokszínűségének máig felülmúlhatatlan gazdagságát tárja elénk. Még alig kezdik felfedezni és közreadni a régi magyar irodalom alkotásait, a költő már archaizál az egyes könyvek előtt álló Summáyá-ban;a francia és a német divatszavakat használja parodisztikus céllal, a népnyelv, a tájnyelv kifejezéseivel ellenpontozva. A komikus hatást szolgálja a hangnem bravúros keverése. A kortársak által bírált alantas stílusréteget elegyíti a természetes, életszerű beszéddel és fennkölt stíllel. A Dorottya rímtechnikája máig bőséges tárházát mutatja az összecsengés lehetőségeinek a magyar költészetben. A Csokonai által használt páros rímű felező tizenkettes „ a Dorottyával a komikus, János vitézzel, Toldival a népies eposz szentesített köntösévé válik ". (Horváth János)

1799. május elsejétől a következő esztendő februárjának végéig a költő a csurgói gimnázium helyettes tanára. Itt adják elő tanítványai szeptember l-jén és 23-án Az özvegy Karnyóné s két szeleburdiak című bohózatot. A második előadásra elkészíti a komédiához kissé nehezen illeszkedő Záróbeszéd-et.Nem csak a Csokonai-életmű jelentős részét kitevő drámafordítások és eredeti darabok (A méla Tempefői, Gerson, Cultura) között illeti meg kitüntetett hely az alkalmi vígjátékot. Történeti szempontból a bécsi népszínművek világával rokonítható a dramaturgia, de mai olvasatban a „ groteszk hazai történetében talán az első nagy állomás" (Bíró Ferenc), még inkább az első abszurd dráma. Bizarr alakok népesítik be a színpadot, az egyéni beszédmóddal megjelenített szereplők között többnyire a süketek párbeszéde folyik. A jól pergő cselekmény biztosan halad a sötét végkifejlet felé, s ezt alig oldja a kényszeredett, a műfajból következő szerencsés befejezés. Alkotás-lélektani rejtély, miért fordult rövid időn belül két alkalommal is a vénasszony-tematikához Csokonai, ám mindkét írás szervesen kapcsolódik az életmű legfontosabb problémaköréhez. A Dorottya gunyoros-humoros hangütése ellenére is az élet diadala a mulandóságon, a visszaperelt boldogság eposza. A szereleméhes Karnyónénak viszont tudomásul kell vennie az élet rendjét, a váratlanul betoppanó férj újra a konyhában jelöli ki szerepkörét és helyét a világban.

A korabeli művelődési programokhoz kapcsolódóan, személyes élmények alapján fogalmazza meg a közoktatás fontosságát a Jövendölés az első oskoláról a Somogyban. Ám egyre inkább felerősödik a lemondás gesztusa. A Kisasszondon keletkezett A magánossághoz című ódájában legfeljebb áttételesen tűnik fel szerelmének alakja, sőt, a fölpanaszolt fájdalom, a barátok elvesztése sem vezethető le a Dunántúlon töltött időszak eseményeiből. A program és az élet ellentéte váltja ki Csokonaiból az egyetemes veszteségérzetet, ám a keservből erényt kovácsol a költő, hiszen „ az elégikus fájdalom édessé, boldogítóvá válik benne, és az édességen minduntalan átszüremlik a zenébe pólyált Melankólia" (Nemes Nagy Ágnes). Még szemléletesebben mutatja a személyes érzelem tárgyiasítását és eltávolítását A tihanyi Ekhóhoz. Az óda a humanista költészet Balassi Bálint által is művelt, a XVIII. századra elkoptatott verstípusát, a visszhang-verset újítja fel. A téma első kidolgozása, A füredi parton még a Csokonai-kutatásban azonosítatlan Rózsi halálát fájlalja, a végső változat már Lillát és a 'tiran törvényt' említi a fájdalom okaként, anélkül, hogy a költemény szerkezete vagy a gondolati ív megváltozna.

A sikertelen dunántúli álláskeresés, a csurgói tanárkodás után Csokonai hazatér Debrecenbe. A boldogság költője a magyar líratörténet reprezentatív versében távolítja el magától végleg a programos életboldogság eszményét, s válik emlékezetünkben a boldogtalanság lírikusává. Az új ars poetica, Az ember, a poézis első tárgya már a felemelkedés és bukás kettősségében láttatja az ember sorsát. A pillangóhoz a „selyemmadár" létre vágyó, de hernyó módra mászó lírai én rezignált önarcképe, mely „ a rokokó varázsos gráciáját már az előre vetülő romantika merész metaforizmusával egyesíti" (Julow Viktor). A Reményhez az életmű összegzője, stílusszintézise mindannak a sokféle kísérletnek, amivel Vitéz gazdagította költészetünket. A klasszikusan letisztult kompozícióban a legősibb, leghagyományosabb természet- és évszak-metaforika idézi a múlt felszabadult, bizakodással teli örömét és a jelen kilátástalanságát. Az időmértékes és az ütemhangsúlyos ritmus zeneiségét egyaránt őrző vers záró, lemondó gesztusa Lillát immár végleg jelképpé emeli: minden emberi érték, az életkedv, a remény, a boldogság vissza nem szerezhető szimbólumává.

Utolsó éveiben új költőszerep, a „nationalis poéta" kimunkálásán fáradozik, ám régóta dédelgetett tervét, az Árpádiász című nemzeti eposzt már nem tudja megvalósítani. Elhatalmasodó betegségéről szinte klinikai pontossággal számol be Tüdőgyúladásomrólcímű versében, megörökítve a fájdalmat enyhítő orvosi-baráti segítséget is. 1804. április 16-án a nagyváradi templomban még felolvassa utolsó alkotását, a Halotti versek et, a lélek halhatatlanságáról szóló filozófiai költeményt.

A törekvéseit tekintve torzóban maradt, a művészi teljesítményt illetően kiteljesedett költészet és Csokonai személyisége továbbél a magyar irodalomban. Petőfi a vándorpoéta alakját festi le játékos életképében ( Csokonai), Jókai Mór az És mégis mozog a föld című regényében a költő személyét is megidézi. A Nyugat első nemzedéke, elsősorban Ady ( Vitéz Mihály ébresztése) és Tóth Árpád ( Invokáció Csokonai Vitéz Mihályhoz) egyszerre láttatják a tragikus sorsú költőt és a modern magyar líra előfutárát.

# data[].attributes.attachment_link.description
Debrecenben született 1773. november 17-én. Apja Csokonai József borbély-sebész, anyja Diószegi Sára, szűcsmester lánya. 1780-tól a debreceni Református Kollégium tanulója. 1785-ben iskolai gyakorlatként megírja első verseit. Tanára, Háló Kovács József felismeri költői tehetségét. A következő esztendőben meghal apja, a család kis vagyona odavész. 1788-ban Csokonai beiratkozik a főiskolai tagozatra.

# data[].attributes.headline
A magyar irodalom története - Csokonai élete és munkássága

# data[].attributes.subject
A magyar irodalom története - Csokonai élete és munkássága

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A magyar nyelvű irodalom második világirodalmi rangú egyénisége – Balassi után – Csokonai Vitéz Mihály. A felvilágosodás költői közül rangban és körülményeiben nagy rokona: Robert Burns. Magyarország s a távoli Skócia, minden különbség ellenére is, annyiban megegyezett, hogy szegénység sújtotta, idegen impérium alatt nyögött, kultúrája emiatt elmaradott, parlagias volt, de egyben a földhöz közeli, folklorisztikus maradt. Ezért különös érzékenységgel reagált a rousseau-izmusban és a rokokóban másként-másként, de egyaránt fellelhető népies tendenciákra. A felvilágosodás itt szervesen összeolvadhatott a fejlettebb nemzeteknél már időszerűtlen stílusokkal: antikizáló klasszicizmussal, barokkal, rokokóval, sajátságos, sokszínű, izgalmas változatokat hozva létre. Főképp pedig összekapcsolódott a népi felszabadító indulatokkal, a nemzeti felemelkedés vágyával, s olyan gazdag érzelmi töltést kapott, amelyből igazi líra, nagy költészet születhetett.

# data[].attributes.attachment_link.description
A magyar nyelvű irodalom második világirodalmi rangú egyénisége - Balassi után - Csokonai Vitéz Mihály. A felvilágosodás költői közül rangban és körülményeiben nagy rokona: Robert Burns. Magyarország s a távoli Skócia, minden különbség ellenére is, annyiban megegyezett, hogy szegénység sújtotta, idegen impérium alatt nyögött, kultúrája emiatt elmaradott, parlagias volt, de egyben a földhöz közeli, folklorisztikus maradt.

# data[].attributes.headline
Csokonai Vitéz Mihály összes költeményei

# data[].attributes.subject
Csokonai Vitéz Mihály összes költeményei