# data[].attributes.body
No és coneguda com a "constitució" sinó com "Carta de Baiona", un document unilateral que entra en efecte en el moment que el seu destinatari la rep.

# data[].attributes.body
Oficialment va estar en vigor només dos anys, des de la seva promulgació fins a la seva derogació a València el 4 de maig de 1814, després de la tornada a Espanya de Fernando VII.

# data[].attributes.body
Va ser vigent fins al 1836.

# data[].attributes.body
Va estar vigent fins a 1845, quan el Partit Moderat va imposar la seva pròpia Constitució.

# data[].attributes.body
Va estar en vigor fins al 1868.

# data[].attributes.body
Fou un projecte constitucional que mai va arribar a ser promulgat; també dita ‘non nata’ perquè no va arribar a entrar en vigor.

# data[].attributes.body
Vigent fins l'any 1873

# data[].attributes.body
Canvi a Espanya de la monarquia absoluta per una monarquia constitucional, d'idees napoleòniques. No és coneguda com a "constitució" sinó com "Carta de Baiona", va ser jurada pel germà de Napoleón Bonaparte, Josep I Bonaparte a qui ell va confiar el territori espanyol ocupat. Organitzava Espanya com una monarquia hereditària que el monarca ocupava el centre del poder polític ajudat per les corts.

# data[].attributes.body
El projecte de Constitució mai va ser aprovat

# data[].attributes.body
Fins al 1939

# data[].attributes.body
Segueix vigent avui en dia

# data[].attributes.body
Els drets indiiduals no eren sistemaizats. Només uns pocs.

# data[].attributes.body
La constitució establia la sobirania en la Nació (no ja en el rei)

# data[].attributes.body
no emanava de la sobirania nacional sinó de la sobirania del rei absolut que s'autolimitava seus poders per pròpia voluntat, seguint el model de la monarquia restaurada a França després de Napoleó amb Luis XVIII.

# data[].attributes.body
Estableix que la sobirania és nacional (sancionada al preàmbul).

# data[].attributes.body
Sobirania conjunta del rei i de les Corts Generals

# data[].attributes.body
Reafirmaba el principi de la sobirania nacional

# data[].attributes.body
El principi de la sobirania nacional

# data[].attributes.body
Popular

# data[].attributes.body
Sobirania conjunta del rei i de les Corts Generals

# data[].attributes.body
Sobirania popular

# data[].attributes.body
No existeixen ja que al darrer estatut no existien.

# data[].attributes.body
Sobirania popular

# data[].attributes.body
Drets dels detinguts, la inviolabilitat del domicili i el dret de propietat, mentre que la llibertat d'impremta i de pensament es garantien parcialment. No reconeix la llibertat religiosa, el sufragi era censatari.

# data[].attributes.body
-Instauració d'un Virregnat
-L'article 11 solucionar conjunturalment el problema: després d'un intens debat, es va decidir retardar l'estructura definitiva de l'Estat per a una posterior llei

# data[].attributes.body
Reconeixia llibertat de culte, el reste és el mateix que el de l'antiga constitució

# data[].attributes.body
No existeixen drets.

# data[].attributes.body
Catolicisme seguía en auge pero llibertat de culte per part de l'estat.

# data[].attributes.body
L'article 1 assenyalava que "La religió Catòlica, Apostòlica i Romana, a Espanya i en totes les possessions espanyoles, serà la religió del Rei i de la Nació i no es permetrà cap altra.

# data[].attributes.body
El text establia que la religió de la nació espanyola és la catòlica.

# data[].attributes.body
Obligació de mantenir el culte catòlic, així com els seus ministres per part de l'Estat.

# data[].attributes.body
Confessionalitat catòlica de l'Estat.

# data[].attributes.body
S'instal·lava, per primera vegada a Espanya, un cert règim de tolerància religiosa.

# data[].attributes.body
Catolicisisme - Rel.ligió Catòlica

# data[].attributes.body
Sufragi universal masculí indirecte.

# data[].attributes.body
Sufragi censatari

# data[].attributes.body
Els càrrecs de les corporacions locals es designen per elecció directa mitjançant sufragi censatari

# data[].attributes.body
Sufragi censatari molt restringit.

# data[].attributes.body
És va continuar mantenint el sufragi directe censatari, estenent-se también al Senat, restringint encara més el cos electoral.

# data[].attributes.body
Proclamava el sufragi universal masculí.

# data[].attributes.body
Sufragi universal masculí

# data[].attributes.body
Tenia el control el monarca, no podem parlar de votació universal ja que de fet, ni consideram aquesta constitució feta pel poble com una constitució, sino com un estatut.

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Corts unicamerals elegides per sufragi limitat indirecte cada 2 anys

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Parlament unicameral: congrés dels diputats

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Bicameral: Corts i Senat.
Les Corts no tenen intenció legislativa.

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Va instaurar unes Corts bicamerals

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Sistema parlamentari bicameral

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Bicameral, congrés i senat

# data[].attributes.headline
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.subject
f) Parlament: unicameral o bicameral, i com s'anomenen les cambres

# data[].attributes.body
Próceres, procuradors

# data[].attributes.body
Poder legislatiu.- Iniciativa real, que promulga "escoltades les corts".

Poder executiu.- Correspon al Rei i els seus Ministres. El Rei ordena i els Ministres són responsables.

Poder judicial.- És independent, però el Rei nomena els jutges.

# data[].attributes.body
Tot el poder l'ocupava Isabel II, no havia división de poderes.

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional amb una clara preponderància del monarca sobre les Corts Generals.

# data[].attributes.body
Separació de poders.

# data[].attributes.body
Capital a Madrid, catolicisme implantat.

# data[].attributes.body
fundant-se en un poder absolut, delega funcions en altres òrgans de l'Estat. Per això el conjunt de poders (poder legislatiu i poder executiu) estan en mans del sobirà.

# data[].attributes.body
Consagra la divisió de poders:

Poder executiu: L'ostenta el rei (amb els seus ministres), que sanciona i promulga les lleis. Té dret de veto. La responsabilitat pel mal govern són dels ministres. S'estableix la inviolabilitat de la figura del monarca.

Poder legislatiu: Corts bicamerals. El Congrés és nomenat per sufragi directe censatari, mentre que els Senat és per nomenament reial.

Poder judicial : Tribunals de justícia que exerceixen la justícia en nom del monarca

# data[].attributes.body
Guardia civil, va haver una rebel.lió a Catalunya.

# data[].attributes.body
Divisió de poders: judicial, executiu i legislatiu.

# data[].attributes.body
Divisió de poders.

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional, d'idees napoleòniques.

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional.

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional

# data[].attributes.body
Va convertir la Monarquia Espanyola en una monarquia constitucional

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional

# data[].attributes.body
Establia una monarquia parlamentària, amb predomini de les Corts generals sobre el rei.

# data[].attributes.body
Estava dividida de la mateixa forma que en 1833.

# data[].attributes.body
República democràtica

# data[].attributes.body
Monarquia parlamentària

# data[].attributes.body
Milicia nacional, rei empra con sentiment de les corts

# data[].attributes.body
Prohibia de manera expressa l'exercici de qualsevol altra,

# data[].attributes.body
No hi havia exèrcit

# data[].attributes.body
Dret de veto del rei

Unificació del codi civil a tot el territori

# data[].attributes.body
Per primera vegada a l'Estat, la incorporació d'una declaració sistemàtica i homogènia de drets; cosa que va suposar un reconeixement ordenat de drets individuals, molt ben garantits i molt lligats a la seguretat i la propietat. Aquests drets es recullen al títol primer l'epígraf "Dels espanyols"