# data[].attributes.body
Da jeg var ude og få min tur, mens jeg lyttede til podcast, havde jeg nok ikke så stor fokus på naturens påvirken på mig, men reflektionsniveautet kørte stadig med fuld fart.

Jeg tror meget af det jeg tænker over når jeg lytter til den, så er det hvor lidt vi benytter naturen, og hvor vigtig en part det kan have for vores velbefindende, og samtidig hvor mange muligheder det kan give i form af sig selv, sit arbejde og i sociale sammenhænge.

Ofte det jeg tænkte over var, at man burde tage børn mere ud i naturen både privat, men også i forskellige institutioner.

# data[].attributes.body
Jeg valgte at tage en overnatning med på den båltur vi skulle lave, men det startede med at der skulle samles en masse grene, små, mellem og store sammen. Derefter blev der fundet noget tørt græs af en art, så det gjorde det nemmere at tænde bålet. Udover var der en stor grøn, som dannede fundamentet for bålets længerevarende liv.

Noget af det som kan samle folk, er klart bålhygge og musik. Fællessange, liv, lys, natur og sammenhold. Det er klart en stor fordel i praksis med børn, hvor man har mulighed for at fordele forskellige opgaver, til enhver smag, og gøre noget sjovt ud af det. Samling af brænde, kan klart også udvikles til en leg.

# data[].attributes.body
Jeg smuttede en tur ned i noget der hedder tøjhushaven i Randers, hvor jeg fandt det fineste træ. Da jeg sad der, og følte mig i et med naturen, nød jeg enhver af de forskellige følelser der susede gennem min krop. Samtidig reflekterede jeg en del mere end hvad jeg normalt vil gøre foran en skærm, eller i social sammenhængen.

# data[].attributes.headline
NINNA - Mit bål og hvordan det kan bruges i pædagogisk praksis

# data[].attributes.subject
NINNA - Mit bål og hvordan det kan bruges i pædagogisk praksis

# data[].attributes.body
Jeg laver bålet efter forskrifterne. Her vil jeg forklare lidt om hvad et bål kan bruges i pædagogisk praksis.

At sidde rundt om et bål er en fælles og skabende proces fyldt med sanseoplevelser, som alle mennesker kan få noget ud af. Man udvikler også sin viden og sine handlemuligheder. Når der skal laves et bål, kræver det både samarbejde, viden og tålmodighed. Et bål skal laves korrekt, tændes korrekt og selvfølgelig også vedligeholdes. En bål er derfor en fælles opgave og man får derved styrket sine egenskaber, i en samlet gruppe. Børn der er med til at lave bål får også en øget opmærksomhed på deres bidrag og samtidig en opmærksomhed mod de andre og målet med at lave bålet.

Når man sidder samlet rundt om bålet mærker man sine sanser. Varmen fra bålet, kulden bagfra, duften af røg, andres stemmer m.m. at lave bål sammen og sammen med børn er hyggeligt, lærende og noget man burde gøre oftere – det kræver ikke så meget. At lave bål er noget man sagtens kan gøre med f.eks. børn i en børnehave. De vil få styrket en masse egenskab både mentalt men også fysisk.

MIT BÅL – OG MADEN DERTIL:

Jeg havde været ude og købe et bålstativ så jeg kunne lave bålet. Den fik jeg samlet sammen med min kæreste og så fik vi lavet bålet. Jeg havde rigtig svært ved at tænde op så jeg brugte lidt avispapir. Bålet blev rigtig fint.

Vi valgte og laver burger over flammerne. Vi havde købt briocheboller, ketchup og burgerdressing.

For at lave burgerbøfferne, blandede vi oksekød, med hjemmedyrket persille fra haven, croutoner, løg, salt og peber. De blev rigtig lækre og smagte dejligt af bål. Vi havde en rigtig hyggelig aften med at lave denne aktivitet.

# data[].attributes.body
Min film om bål - og mad over bål :-)

# data[].attributes.body
min film om bål i naturen.

# data[].attributes.body
Jeg har tegnet det der hedder hjælpetræet, fordi skoven ka hjælpe, træerne kan hjælpe dig me at give dig fred, det kan kan hjælpe dig med at få tænkt tingene igennem, og jeg føler vi mennesker skal blive bedre til at bruge skoven, træerne noget mere fordi det kan hjælpe helt vildt, det har ihvertfald hjulpet mig. træerne kan få dig til at få forståelse for hvad verden har været igennem, de bære en historie som nogle af os måske aldrig har oplevet. de mærker de har, det er historie og det kan man også bruge i den pædagogiske praksis.

# data[].attributes.body
i det jeg lavede bålet var det svært i forholdt til at man kunne måtte bruge en tændstik, men det hele gik vi fik gang i det, og det var super hyggeligt.

en af de ting man kan bruge bål til i pædagogisk praksis er at man kan bruge det som en social aktivitet, til at samle og børnene og være sammen om at få igang i det her bål. det ville også kunne give dem en her del selvtillid i forhold til at det er en succes oplevelse for dem at der kommer gang i det.

vi lavede maden på den måde at vi skar en anse grøntsager ud og kartofler og alt muligt ud og lagde det i nogle bakker. her kan børnene selv finde ud af hvad de vil har i deres folie bakke, og dermed selv lave deres mad. Her il naturligvis stå bagved og guide børnene til at smage nye ting, og ikke kun tage det man ved man kan lide. også får de selv lov tilsat tilberede deres mad, og hermed endnu en succesoplevelse der vil kunne styrke deres selvværd og selvtillid.

det vil også være en god mulighed for dem at snakke med hinanden omkring hvad det er man har puttet i den, og her vil man også kunne blive motiveret til at smage noge nye ting, fordi de andre måske også gør det.

# data[].attributes.body
Mit bål:

# data[].attributes.body
min leg hedder Huske som en elefant.
Den går ud på at der bliver lagt 20 billeder med forskellige ting fra naturen på, som bliver gemt under et tæppe, så bliver børnene delt op i hold med 3 på hvert hold. Hvert hold har så 30 sekunder til at kigge på tingene hvor de herefter skal ud og se hvor mange de kan finde i virkeligheden.

Legen kan bruges til mange ting, og man kan også gøre det andre steder og bruge andre ting. men den er med til at styrke deres hukommelse og koncentrationsevne, samt at nogle af de forskellige sanser er i spil.

# data[].attributes.body
Mit træ

# data[].attributes.body
Ud i naturen DEL 1

# data[].attributes.body
Jeg fandt et pæn egetræ som jeg valgte og tegne.

# data[].attributes.headline
Øvelse: Sidde ved træ, ligge ned, kravle - Spørgsmål (NINNA)

# data[].attributes.subject
Øvelse: Sidde ved træ, ligge ned, kravle - Spørgsmål (NINNA)

# data[].attributes.body
--- Har de forskellige perspektiver indflydelse på din oplevelse? Hvis ja, så prøv at beskrive det, du oplever, i nærmere detaljer

-       Jeg føler at ved at få en viden om naturen så havde jeg nemmere ved at lægge mærke til de ting som jeg havde læst. Jeg lagde mærke til mit åndedrag, hvad jeg kunne lugte, hvad jeg følte m.m.

--- Hvad oplever du med de forskellige sanser? I dine beskrivelser/refleksioner må du gerne prøve at skelne mellem de ydre ting (der løber en hare, jeg hører fuglene) og de indre ting (jeg bliver glad af at mærke vinden på min kind), du oplever.

-       Jeg kunne mærke en ro i kroppen, jeg følte at jeg ikke skulle nå noget eller havde noget ansvar i de 10 minutter jeg bare sad for mig selv. Det jeg mest lægger mærke til er roen - jeg er god til at flyve rundt og lave ting hele tiden, og ved bare at sidde der i 10 minutter, så får man ligesom skruet kroppen ned i gear og derefter når jeg så rejser mig igen – kan jeg køre dagen videre i roligt tempo. Da jeg sad ved træet kunne jeg bedst lide at kigge ud over markerne eller op i himlen fordi den er super fin i dag.

--- Med afsæt i filmene og dine egne oplevelser skal du nu overveje, hvordan denne øvelse kan bruges ind i en pædagogisk sammenhæng, og hvad du i så fald vil have fokus på. (hvad er formålet)

-       Når jeg sidder for mig selv i naturen og bare er i nuet kan jeg jo mærke at jeg har det supergodt. Hvis jeg ved hvad det gør med mig selv og selvfølgelig med den viden jeg har fra dokumentaren, så er det selvfølgelig noget jeg gerne vil benytte i en pædagogisk praksis. Det er vigtigt at have kendskab til naturen og den virkning og derfor burde der være mere fokus på at komme ud og nyde naturen. Man kan lege i naturen m.m., men efter hvad jeg har lært de sidste par dage – så er det også vigtigt at bare gå en tur, sidde stille, eller ligge i naturen og bare slappe af og være i nuet. Og eventuelt tale om hvad man kan mærke. Fra dokumentaren tager jeg en masse guld med mig, i forhold til mig selv men også med mig på min rejse i den pædagogiske verden.

# data[].attributes.body
Disse 3 afsnit skal ses:

https://www.tv2fyn.dk/findes-losningen-pa-stress-i-naturen/findes-losningen-pa-stress-i-naturen-13

----  Hvordan spiller naturen en rolle i forhold til de unges velbefindende?

-       (en forsker) mener at unge som er stressede, burde komme mere ud i naturen da det kan afhjælpe stress. Derfor handler programmet også unge som skal 4 dage ud i naturen, for at se om naturen kan hjælpe dem.

-       ET sidespring: Lucas er bare så sej at han tænker på sin psyke og går imod dem som mener han ikke burde tage af sted. I dette tilfælde synes han lærer ikke at han burde tage med programmet ud i naturen fordi han vil få mere fravær fra skole end han har i forvejen. (grundet stress symptomer)

-       Deres rum og sanser forbedres ved at være i naturen, men de er nød, til at åbne op for at kunne mærke det.

-       Hvis man tager ud i naturen og ´blindfolder´ sig selv, så åbner de andre sanser sig op og man kan rigtig mærke dem.

-       De unge føler at de åbner sig mere op af at være i naturen.

-       De mærker deres krop bedre og føler sig mere til stede i kroppen – i nuet.

---- Hvad er de unges argumenter? Hvordan hjælper naturen dem?

-       Naturen har kæmpe potentiale som man burde udnytte

-       De unge viser i starten afsky ved naturen og har svært ved at åbne op. Så i starten er de faktisk meget modstander af at røre ved træer m.m.

-       Da de unge skal ud og være ved et træ siger Cecilie at hun synes det var utrolig rart da hun lærte at åbne op og være i nuet. Det havde hun ikke prøvet før – at være til stede i nuet.

-       Lucas fik så meget ro ved sit træ at han faktisk faldt i søvn. Han argumenterer at han fik en ro og faldt i ét med træet. Lucas har fået en stor ro og fortæller at han har fundet en ro, allerede på dag 2. ingen tankeflimmer som han fortæller.

-       Ida mener også på dag 2 at naturen virker på hende. Hun kan godt lide og være i naturen men er bange for at vende tilbage – væk fra den ro hun har nu.

-       Signe føler sig fysisk smadret af at være i naturen – men ikke psykisk!

-       På dag 3 laves der en åndedræts-øvelse hvor de unge får bind for øjnene for at mærke alle sanser. Da denne øvelse slutter, så begynder Cecilie og græde. Hun forklarer at hun åbner op. Hendes knude i maven, angsten giver slip.

-       Cecilie har heller ikke haft hovedpine mens de har været i naturen.

-       De alle er enige om at de har det meget bedre og de klart vil benytte sig af det når de kommer hjem

-       De føler en tryghed i naturen

-       Mange har ingen uro i kroppen, hovedpine eller angst symptomer

-       Lucas fortæller at han igennem denne oplevelse elsker sig mere. Han er fyldt op med kærlighed og har haft en fantastisk tur. Alle de unge har kun positive ting at sige!

-       De unge går fra at synes naturen er lidt skræmmende til og se naturen som en fantastisk virkning på deres krop og psyke.

-       De unge føler at deres stress symptomer er blevet mindre. Alt i alt er de alle enige om at turen var det hele værd.

-       14 dage senere – de unge kommer tilbage til deres virkelighed. Nogle har fået mere overskud, nogle ser ”sandheden” i øjnene i forhold til at skulle passe på sig selv.

-       En pige oplever meget mindre hovedpine og spændinger i hovedet

-       En pige er også blevet bedre til at kunne mærke efter i kroppen hvordan hun har det og sige fra

-       Lucas dropper ud af gymnasiet. Det gjorde ham ikke glad! Han følger sit hjerte og er glad for den åbenbaring. Han har fundet en ro, han har åbnet sig. Han er meget positiv.

---- Hvordan kan disse informationer bruges i pædagogisk praksis?

-       Man kan flette denne udsendelse ind i pædagogisk praksis med hensyn til forebyggelse. Hvis man i pædagogiske praksisser prioriterer naturen, så vil man kunne lærer børn, unge, eller voksne for den sags skyld hvordan naturen kan hjælpe dem. Ved at lære at naturen kan afhjælpe en masse psykiske men også fysiske ting, så vil man da helt klart udnytte naturens gode virkninger i stedet for at ende med f.eks. stress. Hvis man så desværre ender ud i eventuelt stress, så vil man med den viden man har om naturen da selvfølgelig bruge det.

-       Derfor – det er vigtigt at ”opdrage” mennesker til at bruge naturen i sin hverdag. Hvis pædagoger kan bruge naturen i sin praksis, så vil børn, unge, voksne kunne mærke den gode virkning og bruge det. Selvom man ved naturen er der, er det ikke alle mennesker der kender til naturens gode virkninger. Hvis man derfor lærer det som de lærer i dokumentaren, så vil man måske kunne ændre en afsky til naturen til det stik modsatte.

# data[].attributes.body
Det ordsprog jeg har brugt er Ulven kommer. I denne leg bruger børne deres motorik og deres sanser, ved at lege og gemme sig i naturen. Det didaktisk ved denne leg er at de løber og bevæger sig meget, da det jo er en fange leg og gennem kommuniker de med hinanden.
De materialer der kan bruges i min leg er at ulven kan have en grå snor i lommen som hænger ud af bukselommen, og fårene kan have en hvid snor.

Hvorfor har jeg valgt denne leg.

Det har jeg fordi at ved denne leg er børne i bevægelse det meste af tiden og det er med til at det motoriske er i spil.
Når naturen bevæger os Naturen er i evig bevægelse, og mulighederne for kropslig udfoldelse er u anede. Vores kroppe er skabt gennem årtusinders samspil med naturen og føler sig hjemme mellem træerne, på stranden og på græs bakkerne. I det fri styrer kroppens egne behov for bevægelse eller ro. De plane flader og de designede legeredskaber er byttet ud med skrænter, klatretræer, kogler, stammer og sten til spring, kast, træk og skub. Lavstsiddende grene og krat opfordrer til kryb og kravl, og vidderne inspirerer til dans, fangeleg og fart. Med udgangpunkt i naturens mange muligheder.

Børn bevæges i naturen:

Det er livsnødvendigt for børn at bevæge sig, for vi lærer verden at kende igennem vores kroppe. Børn skal røre sig på alsidige måder og derved udvikle sig både fysisk og mentalt. I dag ved vi, at bevægelse fra fødslen er essentiel for børns motoriske udvikling, kognition, krops forståelse og samspil med omgivelserne og andre mennesker, men de fleste børn (og voksne) bevæger sig desværre slet ikke nok. Børn kommer også mindre i naturen end tidligere. Det er en skam, for naturen inspirerer til alsidig og impulsiv bevægelse, kalder på nysgerrighed, tilbyder kropslige udfordringer og byder på forunderlige verdener, hvor man kan klatre op, hoppe over, kravle under og løbe ned ad. Mennesket har bevæget sig i naturen i årtusinder, og vores kroppe og hjerner er udviklet i samspil med den. Små og store dyr, utrolige planter og smukke udsigter vækker vores nysgerrighed, beroliger vores hjerner, fascinerer og kalder på bevægelse. Når børn ser en plæne, løber de, når de får øje på en bakke, søger de mod toppen, når de møder en grøft, springer de over, og når de møder en væltet træstamme, trækker de i den voksnes hånd for at komme op og balancere. Børn kan slet ikke lade være med at bevæge sig i naturen, når først de voksne har bragt dem derud.

Så min holdning til hvorfor vores børn skal værre mere i naturen, det siger sig selv, vi får sunder børn og indlæringen bliver bedre og de kan sidde mere stille i timerne.

# data[].attributes.body
Ud i naturen DEL 2

Nu har jeg været ude i naturen og sidde op ad et træ jeg har også været nede ved vandet og filme i vandkanten.

Da jeg sad op ad træet, og lukkede mine øjne kunne jeg hører fuglen og vinden, men stadig en stilhed en stilhed som gav mig ro ingen stress, det var så afslappende. Og da jeg holder mig for ørene, kunne jeg kun se fuglene og skyerne der bevægede sig. Bare det at sidde alene og nyde stilheden gjorde et stort indtryk på mig. Jeg er meget i mit sommerhus her under Corona og nyder naturen jeg går meget nede ved vandet, med min hund og vi ved alle at det er balsam for sjælen.

I pædagogisk sammenhæng:

Den samme øvelse vil jeg kunne bruge med børn, de vil på alle måder syntes at det er sjovt og der vil de bruge mange af deres sanser F.eks. Høresansen.

Høresans Hørelsen opstår, når ørets fimrehår omsætter trykbølger i luften til lyde. Øret og hjernens opgave er at omsætte bølgernes størrelse og hyppighed – frekvens – til forskellige lydstyrker og toner og samtidig beregne, hvor lyden kommer fra. Lyskildens lokalisering beregnes ud fra tidsforskellen i lydens ankomst til ørene. Vi kan opfange forskelle helt ned til 1/10.000 af et sekund.

Kropssans Sanseindtryk fra vores muskler og led holder hele tiden hjernen orienteret om placeringen af de forskellige dele af vores krop. Derfor ved vi altid, hvor vores fødder er, og om munden er åben eller lukket.

Formålet:

Formålet er at give børn en oplevelse, bruge deres sanser spørge dem hvad de ser og hører og mærker og hvad det gør ved dem når de ligger ned og kigger op på himlen, ser hvordan skyerne bevæger sig og hører fuglen også det at mærke græsset. Det er det sundeste du kan give dit barn.

Balancesans Fortæller os, om vi går, sidder, har hovedet nedad eller er ved at falde. Små, væskefyldte kanaler i buegangene i øret registrerer hovedets bevægelser og position i forhold til tyngdekraften og ændringer i bevægelsestempoet. Hvis balancesansen ikke fungerer optimalt, bliver man svimmel og får kvalme

Find ro i naturen

Alle børn skal opleve den ro og fred, der findes, når man er i naturen - på naturens præmisser.

Naturen vækker børns sanser og giver os oplevelser, som kan følge os resten af livet. Tænk på duften og følelsen af frisk luft. Tænk på duften, lyden og følelsen af at være ude i sommerregnen. Tænk på duften, synet, lyden og følelsen af at ligge i en skovbund og være til.

I naturens stimuleres alle vores fem sanser - syns sansen, høresansen, lugtesansen, smagssansen og følesansen. At tilbyde børn ro i naturen er med til at understøtte børns koncentrations- og abstraktions evne.

En måde at tilbyde ro i naturen for de mindste er for eksempel at lægge dem til at sove i naturen. Man kan også ligge i græsset og lytte og bagefter snakke om, hvad I hørte af lyde eller snakke om skyerne. Man kan kramme et træ og lukke øjnene.

Større børn kan få bind for øjnene og på den måde få skærpet sanserne.

# data[].attributes.body
Anette

# data[].attributes.body
DEL 2

# data[].attributes.body
DEL 1

# data[].attributes.headline
Mine refleksioner m.m. bag min leg - Ninna

# data[].attributes.subject
Mine refleksioner m.m. bag min leg - Ninna

# data[].attributes.body
Materialer:

-       Der skal findes grene så der kan laves en ”linje” foran musemor, og en ”linje” foran museungerne. Dette er for at undgå diskussioner med børnene om hvorvidt de var ude ved katten, inde på sin base eller hjemme ved musemor.

-       Der skal findes en masse grankogler, så børnene har en chance for at løbe en masse runder. (hvis de altså ikke når at blive fanget). Målet er at der skal findes 30-40 grankogler.

Hvorfor denne leg?

-       Jeg har taget udgangspunkt i legen ”Alle mine kyllinger, kom hjem” fordi det er en god og hyggelig leg som er blevet leget i mange år. Den er let og lege, kan leges overalt og børn synes den er sjov, fordi man leger man er dyr.

-       Min leg er god ude i naturen fordi der er god plads, frisk luft og mulighed for at finde materialer til legen.

-       Børnene får opbygget gode sociale relationer med hinanden på tværs. Målet er jo også at børnene har det sjovt med hinanden, hygger sig og griner.

-       Børnene får også styrket deres motorik, og får brugt kroppen fysisk. De skal løbe, undvig, nå et mål, koncentrere sig og hvem ved? Måske opnår de en hvis taktik igennem legen.

Ø  Mine refleksioner

-       Først reflekterede jeg meget over hvilket ordsprog jeg ville bruge og fandt så til sidst et jeg synes jeg kunne lave en leg ud fra.

-       Jeg gik meget op i at lave en leg hvor der er noget bevægelse i, så børn der leger legen, bruger sin krop men også hjerne. Jeg synes også det var vigtigt at det var en leg hvor der kunne være ”mange” børn, fordi jeg tog lidt udgangspunkt i en børnehave hvor der måske var 10-12 børn. Derfor var det vigtigt for mig at den var en sjov leg hvor børnene blev rystet sammen og styrket i deres sociale samvær.

-       I min leg var det også vigtigt for mig at man i legen skulle ”lege at man var noget andet”. Altså – en leg hvor man skal lade som om og være en musemor, museunge eller kat. Så bliver altid lidt sjovere når man lades som om.

-       Mine didaktiske overvejelser var klart at kroppen skulle bruges, børnene skulle rystes sammen, naturen skulle udnyttes for materialer (grankogler og grene), det mentale skulle bruges.

-       Denne leg jeg har valgt, er også fleksibel. Man kan sagtens bruge andre materialer end de valgte. Man kan også sagtens lege legen som andet en musemor, museunger og kat. Det er kun fantasien der sætter grænser!

# data[].attributes.body
Natursyn:
1) menneskets forhold til naturen.
- mennesket har ændret sig meget, fra at lave i naturen og bruge alt hvad man kan fra den. Til at vi i dag sidder indenfor det meste af tiden.

# data[].attributes.body
Jeg bor i Hammerum, så det meste man oplever her, er vej og biler, men der er dog græs og træer.
jeg synes ikke det er det sjoveste at gå tur inde i byer, om det er små eller store, medmindre der er anlagt stisystemer væk fra de større veje så man får en mulighed for at mærke naturen i stedet for. hvilket jeg er ret vild med, jeg kan godt lide at være i skoven, det er bare træls at man skal køre for at komme rigtigt ud i naturen.

jeg kan generelt godt lide ude livet og hvad der følger med, bortset fra insekter.

# data[].attributes.body
Lytte til podcast og reflektere:

Ø  Menneskets forhold til naturen?

-       Jeg reflekterer ved dette spørgsmål meget over det Richard siger. Det med at man slet ikke er så meget ud i naturen den dag i dag som man ellers var før i tiden. Mennesker vil hellere sidde inde med sin teknologi i stedet for at komme udenfor. Det som om mennesket er blevet bange for at komme ud i naturen og kan bruge mange ting som f.eks. dårligt vejr som undskyldning. Grunden til at mange børn ikke er ude i naturen er ifølge Richard Louv er faktisk igennem en ”social arv”. Børn sidder hjemme og spiller på deres iPad i stedet for at komme ud. Men de kan jo kun have den dagligdag hvis man går i opdragernes spor. Teknologi kom til verden. Mennesker begyndte og bruge det og det er blevet mere og mere udbredt igennem generationerne. Naturen har samtidig fået en mindre rolle.

Ø  Naturens betydning for menneskets trivsel og udvikling?

-       Igennem podcasten tænkte jeg med det samme over det Richard Louv sagde med naturen og sundhed. Jeg reflekterede derved over hvor meget digitale maskiner har taget plads i vores hverdag. Naturen eller bare det at komme udenfor er dejligt og det kan de fleste nikke ja til. Man har det jo helt fantastiske når man har været udenfor!

-       Jeg er meget overrasket over at høre at Richard Louv fortæller at børn der render rundt ude i naturen, har mindsket symptomer på stress og ADHD. Det styrker vores koncentration, er godt for vores kognitive tænkning m.m. hvem ville så ikke vælge en tur i naturen i stedet for stress i hverdagen?

-       Mennesket og naturen hænger sammen – hvis vi tager afstand fra naturen, så tager vi også afstand fra os selv! – super, interessant, og lyder ganske enkelt logisk.

Ø  Hvilke overvejelser/refleksioner gør du dig på baggrund af podcasten i forhold til din pædagogiske praksis?

-       Jeg tror at det er vigtigt at man i den pædagogiske praksis har stor fokus på at få børnene udenfor i naturen. Dagen i dag bruger børn, voksne og ældre m.m. meget tid på teknologi, i stedet for naturen. Dette kan dræne vores energi.

Børn har brug for at komme ud i naturen for at bevæge sig, få brugt sin krop, få brugt sine sanser. Det er godt for børnene at få brugt kroppen og være fysisk aktiv, men også at gøre det sammen med andre børn og blive tættere. De får styrket sin motorik og skaber en masse god social kontakt. Børn har godt af at bruge sin sanser ved f.eks. at kigge på de ting der er i naturen, himlen, dyr m.m. der er også en helt andet luft ude i naturen som ikke findes i byen. At børn kommer ud i naturen, har også en masse mentale fordele. Det kan mindske at børnene kan udvikle symptomer på f.eks. ADHD. Mange studier viser at børn der er mere ude, mindsker symptomer på f.eks. ADHD. Naturen kan give børnene ro, koncentration, fornyet energi og som Richard siger, bringe sig selv tættere på sig selv, igennem naturen.

-       Hvis man sidder og kigger ind i en skærm en hel dag så ved man fra sig selv at man i slutningen af dagen bliver træt i hovedet. Hvis man derimod bruger en hel dag ude i naturen, bruger kroppen, får røde kinder og frisk luft – så er man om aftenen træt på en helt andet, og mere fantastisk måde! Dette er selvfølgelig supergodt, for børn!

-       Jeg vidste allerede godt fra starten at naturen er god for børn – ALLE mennesker. Men denne podcast har helt klart givet mig en viden jeg ikke havde før, og fået mig til at få en større viden om, naturens indvirkning på os – mennesker.

-       Hvis Richard Louv har ret i at man bliver klogere af at være ude i naturen og kan ende på Harvad? Så er det da endnu en god grund til at få børnene kommer ud!

-       Sidst men ikke mindst så tror jeg også det er godt at man i en pædagogisk praksis får børnene ud i naturen for at lærer dem det gode ved det, og give dem nogle værktøjer ude i naturen som de kan bruge senere hen. Også for ligesom at give dem noget natur, hvis børnene nu lever i en familie hvor man måske hellere vil bruge tiden inde end ude. Jeg tror også at man kan lærer børnene at naturen er vigtig og at vi skal passe på den og bevare den. Fordi jeg tænker på dette er fordi, det ofte er oppe i medierne at der er masser af skrald i naturen – og i vandet for den sags skyld. Hvis man igennem denne generation af børn, ”opdrager” dem til at bevare og passe på naturen, har vi måske en mulighed for at ændre på naturens nuværende ”skraldekultur”.

# data[].attributes.body
MIN GÅTUR:
-       Jeg kunne desværre ikke gå min tur om morgenen da jeg skulle op og til læge. Derfor gik jeg en frisk tur om eftermiddagen i stedet. Jeg bor ude på landet og er omgivet af smuk natur, flotte marker, frisk luft og en dejlig ro. Når jeg går ture her, ude er det oftest i mit område (Albæk) eller i hundeskoven i Haunstrup.

-       Under min gåtur prøver jeg at lægge mere mærke til mine sanser, som jeg måske ikke altid er god til at huske når jeg går tur. Jeg mærkede en ro i kroppen. Luften var dejlig og frisk – hvis man lige så bort fra at markerne lige er blevet gødet og derfor lugter en del :D .. Men det er det jeg elsker ved landet. Duften af marker samtidig med frisk luft. Meget lækrere end storbyens os.

-       Mit forhold til naturen er godt. Som sagt bor jeg på landet med min kæreste og det har vi valgt fordi vi godt kan lide roen og naturen. Før boede vi i en lejlighed i Herning centrum, og der var altid larm fra naboen, biler, politi m.m. Landet er bare bedst. Ro, frisk luft, tæt på skoven – ”langt” fra byen. Vi går ofte gåture og det giver os et frisk pust til hjernen, og god fornemmelse fysisk. Det eneste jeg ikke bryder mig om ved naturen, er de mange forskellige kryb. Især en sommeraften, er jeg ikke så vild med at være i naturen, da der er myg over alt, og jeg hader følelsen af insekter mod min hud. Udover det – kan jeg ikke finde nogle negative ting ved naturen! Billede lægger jeg op i andet opslag :)

# data[].attributes.body
Denne her weekend har jeg været i odense med min kæreste, så vi valgte at gå en tur i en park/skov lige ved siden af odense zoo så vi kunne faktisk se rigtig mange dyr på vores vej. vi gik rigtig langt. og en af de ting jeg lagde rigtig meget mærke til iforhold til hvad naturen gør ved mig, det er at gør noget socialt fordi tit så går man de her ture sammen med nogle, og man kan få snakket om alt mellem himmel og jord. men modsat kan det også gøre noget godt hvis man selv går turen, man kan få tænkt og pustet ud fra dagens stress hvilket kan være super godt en gang imellem.
nogle gange glemmer man lidt naturen, fordi man har alle de ting som man har idag alt det teknologi, tv, computer og telefon, så mange priotere nogle gange og i dette tilfælde også mig selv. men har virkelig fået en øjenåbner i forholdt til dette. syntes det var super dejligt at komme ud og i sær i disse tider.

# data[].attributes.body
Hvad kan naturen:
De 7 sanser: Synssans-Lugtesans- Høresans-Smagssans-Følesans-Krops sans-Balancesans.
Alle de 7 sanser bruger vi alle.
·       Følesansen, også kaldet taktilsansen, aktiveres gen - nem slimhinder og hud. Når barnet har noget i munden, går på bare tæer eller huden berøres på den ene eller anden måde, trænes barnets kendskab til temperatu - rer, overflader, former, dyr og mennesker, og barnet får forståelse for egen krop og omverdenen.

·       Balancesansen som aktiveres, når barnet skifter i mellem kropspositioner. Den er placeret i hovedet og stimuleres, når barnet snurrer rundt, gynger, slår kol - bøtter, vipper, osv. Balancesansen eller Vestibulærsan - sen, som den også kaldes, har betydning for en bred palet af barnets kropslige funktioner, heriblandt balan - ceevnen, øjenbevægelser og taleegenskaber.

·       Muskel-led-sansen, der er placeret, hvor muskler og led mødes, opfatter alle former for fysisk bevægelse. Ved hver eneste lille og stor bevægelse, modtager hjernen informa - tioner omkring placering og tyngdepåvirkning af kroppens muskler, sener og led via muskel-led-sansen (15).

# data[].attributes.body
7 Sanser:
Synssans Vores øje har en kameralignende struktur, hvor pupillen styrer mængden af lys, der kommer ind i øjet, og linsen fokuserer lyset på nethinden bagest i øjet. Nethinden indeholder over 100 millioner lysfølsomme receptorer – stave – og seks millioner receptorer, der opfanger rødt, blåt og grønt lys – tapper – der tilsammen skaber alle de farver, vi kender.

Lugtesans Lugtesansen er speciel, fordi nerverne fra næsen løber direkte til et primitivt område i hjernen kaldet det limbiske system. Det har med basale følelser som angst, seksualdrift og sult samt hukommelsen at gøre. Det er formentlig derfor, dufte ofte udløser minder og stærke følelser i højere grad end andre sanseindtryk.

Høresans Hørelsen opstår, når ørets fimrehår omsætter trykbølger i luften til lyde. Øret og hjernens opgave er at omsætte bølgernes størrelse og hyppighed – frekvens – til forskellige lydstyrker og toner og samtidig beregne, hvor lyden kommer fra. Lydkildens lokalisering beregnes ud fra tidsforskellen i lydens ankomst til ørene. Vi kan opfange forskelle helt ned til 1/10.000 af et sekund.

Smagssans Smagsløg på tungen indeholder receptorer, der reagerer på de kemiske molekyler i maden. Vi har ca. 10.000 smagsløg, hver med omkring 1.000 receptorer. I princippet kan vi dermed genkende ti milliarder forskellige smagsindtryk. I virkeligheden er vi ikke særlig gode til at skelne mellem forskellige smage, og smagssansen er meget afhængig af lugtesansen.

Følesans Sansen sender information til hjernen om det, der er i umiddelbar kontakt med kroppen, dvs. tryk, stræk og bevægelse samt temperatur og smertepåvirkning. Det sker vha. receptorer, der sidder overalt i huden – især på fingrene, på fødderne og i ansigtet – og lidt færre i de indre organer. Følesansen hjælper os med at undgå skader og tilpasse fx vores påklædning til temperaturen omkring os.

Kropssans Sanseindtryk fra vores muskler og led holder hele tiden hjernen orienteret om placeringen af de forskellige dele af vores krop. Derfor ved vi altid, hvor vores fødder er, og om munden er åben eller lukket.

Balancesans Fortæller os, om vi går, sidder, har hovedet nedad eller er ved at falde. Små, væskefyldte kanaler i buegangene i øret registrerer hovedets bevægelser og position i forhold til tyngdekraften og ændringer i bevægelsestempoet. Hvis balancesansen ikke fungerer optimalt, bliver man svimmel og får kvalme.

# data[].attributes.headline
Anette                                                  Ud i naturen: Jeg var ude med min hund kl 7 om morgen, vi gik ned til vandet,. Der var en dejlige duft af hav og tang, og der var mange måger. Det giver sådan en dejlige fornemmelse at gå ved vandet, duften af vand og tang.  

# data[].attributes.subject
Anette                                                  Ud i naturen: Jeg var ude med min hund kl 7 om morgen, vi gik ned til vandet,. Der var en dejlige duft af hav og tang, og der var mange måger. Det giver sådan en dejlige fornemmelse at gå ved vandet, duften af vand og tang.  

# data[].attributes.body
Synet af at gå i naturen og gå ved vandet er den rene balsam for sjælen det nyder jeg rigtig meget .

# data[].attributes.body
Skøn fuglkvieder i den dejlige natur. At gå i naturen given førelse af frihed og det afstresser sindet og den bedste kur vis man lider af stress og angst.