# data[].attributes.body
Proterosoikum ehk agueoon on noorim eelkambriumi alajaotus ja Maa geokronoloogilise skaala pikim eoon. See on defineeritud kui periood 2500 miljonit aastat tagasi kuni 542 ± 1 miljoni aastat tagasi, selle eelneb arhaikum ja järgneb fanerosoikum.

Proterosoikum jaguneb paleoproterosoikumiks, mesoproterosoikumiks ja neoproterosoikumiks.

Toimus Eukarüootsete organismide teke, esimeste hulkraksete ilmumine.

# data[].attributes.body
Toimus 570 miljonit aastat tagasi.

Esimesed selgroogsed arenesid vanaaegkonna algul, kelleks olid kalad, nende keha kaitses kilpidest rüü.

Vanaaegkonna teisel poolel arenesid kaladest primitiivsed kahepaiksed, kes võisid juba pikemat aega viibida väljaspool vett ning vajadusel vette tagasi minna.

Vanaaegkonna lõpus arenesid kahepaiksetest roomajad, nende sarvsomustega nahk kaitses neid kuivamise eest.

# data[].attributes.body
Keskaegkonna alguses (triiases) arnesid loomhambused roomajad, keda peetakse imetajate eelkäiateks.

Roomajad kujunesid ka selle aegkonna valitsejaiks, peamiselt sellel ajal aset leidva roomajatele soodsa ühtlaselt niiske ja sooja kliima tõttu. Maad asustasid mitmesugused sisalikud, vallutades nii vee, õhu kui ka maismaa. See oli sauruste aeg ning kõige suuremad loomad, kes kunagi Maal on elanud, olid dinosaurused. Roomajate põhitunnusteks olid kehasisene viljastumine ning kestaga kaetud munad.

Esimesed keskaegkonna algul primitiivsetest roomajatest arenenud imetajad olid väikesed hiiresarnased loomad.

Keskaegkonna lõpul toimusid Maa biosfääris suured muutused ning tekkis ökoloogiline kriis, mille järgselt arenesid keskaegkonna roomajatest välja ka esimesed lindude eellased, kes sarnanesid üsna palju sisalikega. Juura ladestust on leitud ürglinnu Archaeopteryx lithographica kivistisi. Keskaegkonna lõpus surid saurused välja.

Taimedest valitsesid paljasseemnetaimed, nagu näiteks, seemnesõnajalad, kordaiidid, okaspuud, hõlmikpuud ja palmlehikud. Keskaegkonna lõpus hakkasid levima ka esimesed õistaimed.

# data[].attributes.body
Kainosoikum, noorim, nüüdisajal jätkuv geoloogiline aegkond, algas umbkaudu 65 miljonit aastat tagasi; jaguneb Paleogeeni, Neogeeni ja Kvaternaari.

Kainosoikum vastab ajavahemikule 65,5 miljonit aastat tagasi kuni tänaseni.

Palogeenis jätkus kiire imetajate areng- ilmusid kiskjalised, kabjalised, vaalalised, loivalised, esimesed londilised, närilised ja ahvilised.

Selgrootute hulgas olid arvukaimad  karbid, teod, korallid, käsnad, merisiilikud.

Neogeen
Loomastik sarnases üldjoontes tänapäevastega.

Paljud praegu laialt levinud loomaliigid, nt maod, laululinnud, konnad, rotid, hiired.

Ilmusid esimesed inimese eellased.

Kvaternaar

Ajastule on iseloomulik jääaeg.

Rohkelt neogeeni loomi ( nt tiiger, mõõkhambuline).

Paljud karmi kliimaga kohastunud liigid ( nt mammut, karvane ninasarvik) on tänapäevaks väljasurnud.