# data[].attributes.headline
5. Mitä elimistössä tapahtuu stressitilanteessa?

# data[].attributes.subject
5. Mitä elimistössä tapahtuu stressitilanteessa?

# data[].attributes.body
Liikunta
Ystävät
Uni
Musiikki
Palapelit
Värityskuvat

# data[].attributes.body
Stressireaktio on kuin elimistön kaasu olisi pohjassa, sillä sympaattinen hermosto aktivoituu. Se tuottaa vaikutuksen lihaksiin, ruuansulatuselimistöön, sydämeen, immuunisysteemiin ja stressihormoneita tuottaviin lisämunuaisiin

# data[].attributes.headline
Stressi jää päälle               ja pumppaa jatkuvasti kortisolia hippokampukseen. Tällöin               ihminen ei enää kykene kunnolla keskittymään,               muistamaan, oppimaan uutta tai käsittelemään tunteitaan.               Vaikea pitkäaikainen depressio sekä uupumus ovat nykyisin               yleisiä esimerkkejä pahasta stressitilanteesta.

# data[].attributes.subject
Stressi jää päälle               ja pumppaa jatkuvasti kortisolia hippokampukseen. Tällöin               ihminen ei enää kykene kunnolla keskittymään,               muistamaan, oppimaan uutta tai käsittelemään tunteitaan.               Vaikea pitkäaikainen depressio sekä uupumus ovat nykyisin               yleisiä esimerkkejä pahasta stressitilanteesta.

# data[].attributes.body
Elimistö alkaa erittämään hormoneita kun stressitila eli elimistön hälyytys käynnistyy

# data[].attributes.headline
Stressi voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: distressiin, eustressiin ja neustressiin. Distressi on negatiivista, uuvuttavaa stressiä, jonka ihminen kokee selkeästi pahana ja uhkaavana. Eustressi on "hyvää stressiä", jota tavataan ihmisen ollessa tilanteessa, jonka hän kokee innostavana tai motivoivana. Eustressi on välttämätöntä ihmisen henkiselle kasvulle, kehitykselle ja erilaisten taitojen hallitsemiselle. Neustressi on kahden edellisen välimaastossa, eikä se aiheuta erityisen hyvää eikä huonoa mielialaa.

# data[].attributes.subject
Stressi voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: distressiin, eustressiin ja neustressiin. Distressi on negatiivista, uuvuttavaa stressiä, jonka ihminen kokee selkeästi pahana ja uhkaavana. Eustressi on "hyvää stressiä", jota tavataan ihmisen ollessa tilanteessa, jonka hän kokee innostavana tai motivoivana. Eustressi on välttämätöntä ihmisen henkiselle kasvulle, kehitykselle ja erilaisten taitojen hallitsemiselle. Neustressi on kahden edellisen välimaastossa, eikä se aiheuta erityisen hyvää eikä huonoa mielialaa.

# data[].attributes.body
Pitkään jatkuneessa stressissä kortisoliarvot ovat kokoajan korkealla, ja se aiheuttaa lisämunuaisuupumusta.

# data[].attributes.headline
 päänsärky, huimaus, sydämentykytys, pahoinvointi, vatsavaivat, 
tihentynyt virtsaamisen tarve, hikoilu, flunssakierre ja selkävaivat

# data[].attributes.subject
 päänsärky, huimaus, sydämentykytys, pahoinvointi, vatsavaivat, 
tihentynyt virtsaamisen tarve, hikoilu, flunssakierre ja selkävaivat

# data[].attributes.headline
asioiden vatvominen ja liika huolehtiminen aiheuttaa stressiä

# data[].attributes.subject
asioiden vatvominen ja liika huolehtiminen aiheuttaa stressiä

# data[].attributes.headline
Keho tuottaa useita stressihormoneja. Yksi on kortisoli, jota keho tuottaa kroonisessa stressissä liikaa. Kortisolin tehtävä stressin aikana on saada keho energisemmäksi. Tämä voi olla hyvä nopeissa stressaavissa suorituksissa, mutta jokapäiväisen elämän kannalta se ei ole hyvä asia. Koska kortisoli sekoittaa aineenvaihduntaa, se voi lihottaa, näin johtaa jopa verenpainetautiin ja sydänongelmiin.

# data[].attributes.subject
Keho tuottaa useita stressihormoneja. Yksi on kortisoli, jota keho tuottaa kroonisessa stressissä liikaa. Kortisolin tehtävä stressin aikana on saada keho energisemmäksi. Tämä voi olla hyvä nopeissa stressaavissa suorituksissa, mutta jokapäiväisen elämän kannalta se ei ole hyvä asia. Koska kortisoli sekoittaa aineenvaihduntaa, se voi lihottaa, näin johtaa jopa verenpainetautiin ja sydänongelmiin.

# data[].attributes.body
Jos on stressiä, siitä kannattaa puhua jonkun kanssa

# data[].attributes.body
Stressi on kehittynyt suojaamaan ihmistä ympäristön muutoksissa. Stressi voi parantaa fyysistä ja psyykkistä suorituskykyä.

# data[].attributes.headline
Stressillä tarkoitetaan tilannetta jossa yksilöön kohdistuu suuria vaatimuksia ja haasteita, ja yksilöllä olevat voimavarat ovat tiukoilla tai ylittyvät.

# data[].attributes.subject
Stressillä tarkoitetaan tilannetta jossa yksilöön kohdistuu suuria vaatimuksia ja haasteita, ja yksilöllä olevat voimavarat ovat tiukoilla tai ylittyvät.

# data[].attributes.body
Kortisoli on stressihormoni

# data[].attributes.body
Stressistä voi olla myös hyötyä, stressautuneena ihminen tekee ehkä parhaansa,

# data[].attributes.body
Keinoja stressinhallintaan

• Syö säännöllisesti.
• Nuku ja lepää riittävästi.
• Liiku säännöllisesti.
• Rentoudu.
• Ole jouten välillä.
• Pidä pieniä taukoja päivän mittaan, vaihda asentoa ja liiku.
• Käytä nautintoaineita vain kohtuullisesti.
• Hae tukea ystäviltä, tuttavilta, työtovereilta tai harrastuskavereilta.
• Hemmottele itseäsi.
• Pidä huoli rajoistasi, ole jämäkkä.
• Virkistäydy, hulluttele, käytä luovuuttasi.
• Puhu tunteistasi.
• Pidä yllä rakentavaa ajattelua, vastusta kielteistä ajattelua.
• Näe vastaiskut oppimiskokemuksina.
• Vältä mustavalkoista ajattelua.
• Huolehdi, että tavoitteet ovat realistisia ja johdonmukaisia.
• Luo aikataulu ja työjärjestys.

# data[].attributes.headline
Psyykkisiä oireita ovat jännittyneisyys, ärtymys, aggressiot, levottomuus, ahdistuneisuus, masentuneisuus, muistiongelmat, vaikeus tehdä päätöksiä ja unen häiriöt.

# data[].attributes.subject
Psyykkisiä oireita ovat jännittyneisyys, ärtymys, aggressiot, levottomuus, ahdistuneisuus, masentuneisuus, muistiongelmat, vaikeus tehdä päätöksiä ja unen häiriöt.

# data[].attributes.body
Stressiä voi tulla asioiden liika kelailusta

# data[].attributes.body
Kaikki stressi ei ole haitallista. Keskeistä on, onko stressi tilapäistä vai jatkuvaa. Määräaikaista stressiä ihminen kestää paljon paremmin. Lyhytaikainen stressi ei yleensä aiheuta ongelmia – se saa ihmiset tekemään parhaansa. Pitkäaikainen stressi voi olla monin tavoin vaarallista.

# data[].attributes.body
- ahdistuneisuus
-ärtyneisyys
-masentuneisuus
-muistiongelmat
- paineen tuntu
-päänsärky
-sydämen tykytys
-flunssakierre
-selkävaivat
-pahoinvointi
-unettomuus
-ruokahalun menetys/lisääntyminen
-iho reaktiot

# data[].attributes.headline
Fyysisiä oireita ovat mm. päänsärky, huimaus, sydämentykytys, pahoinvointi, vatsavaivat, tihentynyt virtsaamisen tarve, hikoilu, flunssakierre ja selkävaivat.

# data[].attributes.subject
Fyysisiä oireita ovat mm. päänsärky, huimaus, sydämentykytys, pahoinvointi, vatsavaivat, tihentynyt virtsaamisen tarve, hikoilu, flunssakierre ja selkävaivat.

# data[].attributes.headline
Stressiä aiheuttavat mm. alituinen kiire, sopimaton työ tai työttömyys, melu, liiallinen vastuu, perheongelmat tai äkilliset elämänmuutokset. Tärkeitä, mutta onneksi harvinaisia, stressin aiheuttajia ovat äkilliset traumaattiset tapahtumat, kuten luonnonkatastrofit, onnettomuudet ja läheisten kuolema.

# data[].attributes.subject
Stressiä aiheuttavat mm. alituinen kiire, sopimaton työ tai työttömyys, melu, liiallinen vastuu, perheongelmat tai äkilliset elämänmuutokset. Tärkeitä, mutta onneksi harvinaisia, stressin aiheuttajia ovat äkilliset traumaattiset tapahtumat, kuten luonnonkatastrofit, onnettomuudet ja läheisten kuolema.

# data[].attributes.body
Stressillä tarkoitetaan tilannetta, jossa ihmiseen kohdistuu niin paljon haasteita ja vaatimuksia, että sopeutumiseen käytettävissä olevat voimavarat ovat tiukoilla tai ylittyvät

# data[].attributes.body
Stressi on sitä kun kaikki asiat pyörii päässä

# data[].attributes.body
Mikä stressillä tarkoitetaan?

# data[].attributes.body
STRESSI

1.   Mikä on stressi? Mitä tarkoitetaan stressillä?

2.   Miksi stressi on alkujaan kehittynyt? Mitä hyötyä stressistä on?

3.   Mitkä tekijät aiheuttavat stressiä?

4.   Mitkä ovat stressin oireet? Mistä tiedät olevasi stressaantunut?

5.   Mitä elimistössä tapahtuu, kun ihminen kokee stressiä?

6.   Mikä on kortisolin osuus pitkittyneessä stressissä?

7.   Miten selätät stressin? Stressinhallintakeinoja