# data[].attributes.body
Reaksjoner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A new application that promises to be the "Photoshop of speech" is raising ethical and security concerns.

Adobe unveiled Project Voco last week. The software makes it possible to take an audio recording and rapidly alter it to include words and phrases the original speaker never uttered, in what sounds like their voice.

One expert warned that the tech could further undermine trust in journalism.

Another said it could pose a security threat.

However, the US software firm says it is taking action to address such risks.

Voice manipulation

At a live demo in San Diego on Thursday, Adobe took a digitised recording of a man saying "and I kissed my dogs and my wife" and changed it to say "and I kissed Jordan three times".

The edit took seconds and simply involved the operator overtyping a transcript of the speech and then pressing a button to create the synthesised voice track.

"We have already revolutionised photo editing. Now it's time for us to do the audio stuff," said Adobe's Zeyu Jin, to the applause of his audience.

He added that to make the process possible, the software needed to be provided with about 20 minutes-worth of a person's speech.

Dr Eddy Borges Rey - a lecturer in media and technology at the University of Stirling - was horrified by the development.

"It seems that Adobe's programmers were swept along with the excitement of creating something as innovative as a voice manipulator, and ignored the ethical dilemmas brought up by its potential misuse," he told the BBC.

"Inadvertently, in its quest to create software to manipulate digital media, Adobe has [already] drastically changed the way we engage with evidential material such as photographs.

"This makes it hard for lawyers, journalists, and other professionals who use digital media as evidence.

"In the same way that Adobe's Photoshop has faced legal backlash after the continued misuse of the application by advertisers, Voco, if released commercially, will follow its predecessor with similar consequences."

ID checks

The risks extend beyond people being fooled into thinking others said something they did not.

Banks and other businesses have started using voiceprint checks to verify customers are who they say they are when they phone in.

One cybersecurity researcher said the companies involved had long anticipated something like Adobe's invention.

"The technology is new but its underlying principles have been understood for some time," said Dr Steven Murdoch from University College London.

"Biometric companies say their products would not be tricked by this, because the things they are looking for are not the same things that humans look for when identifying people.

"But the only way to find out is to test them, and it will be some time before we know the answer."

Watermark checks

Google's DeepMind division showed off a rival voice-mimicking system called WaveNet in September.

But at the time, it suggested that the task needed too much processing power to find its way into a consumer product in the near future.

For its part, Adobe has talked of its customers using Voco to fix podcast and audio book recordings without having to rebook presenters or voiceover artists.

But a spokeswoman stressed that this did not mean its release was imminent.

"[It] may or may not be released as a product or product feature," she told the BBC.

"No ship date has been announced."

In the meantime, Adobe said it was researching ways to detect use of its software.

"Think about watermarking detection," Mr Jin said at the demo, referring to a method used to hide identifiers in images and other media.

# data[].attributes.attachment_link.description
A new application that promises to be the "Photoshop of speech" is raising ethical and security concerns. Adobe unveiled Project Voco last week. The software makes it possible to take an audio recording and rapidly alter it to include words and phrases the original speaker never uttered, in what sounds like their voice.

# data[].attributes.headline
Lyd og bildeopptak som bevis i rettssaker:

# data[].attributes.subject
Lyd og bildeopptak som bevis i rettssaker:

# data[].attributes.attachment_link.description
Hold Ctrl-tasten nede (Cmd-tasten på Mac). Trykk på (+) for å forstørre eller (-) for å forminske.

# data[].attributes.body
"Generate speech"

# data[].attributes.body
Adobe voco

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This user interface belies an incredibly powerful speech manipulation engine. Not only can you edit dialogue by changing text, you can actually generate words that didn't exist in the original recording.

In 2014, Andy Moorer shared his Visual Speech Editor project, which laid some of the groundwork for Project VoCo.

Adobe Audition has been featuring synthesized speech technology in the Generate Speech function since last year, which enables any TTS-compatible voice installed and licensed on the system to be used for generating speech directly in the waveform and multitrack environments.

Zeyu Jin's Project VoCo builds on these concepts to provide what could be an incredible dialogue editing tool, which has really caught the attention of a lot of the industry, for a variety of reasons.

Don't Talk Too Long

Project Voco can't just generate convincing dialogue out of thin air - it needs around 20 minutes of the subject talking, in order to form some kind of "voice print". This all sounds very 60's science fiction I know, but it's absolutely incredible, as this video from Adobe MAX (Sneak Peeks) shows -

# data[].attributes.attachment_link.title
Adobe Reveal Project VoCo Speech Synthesis Technology

# data[].attributes.attachment_link.description
This user interface belies an incredibly powerful speech manipulation engine. Not only can you edit dialogue by changing text, you can actually generate words that didn't exist in the original recording. In 2014, Andy Moorer shared his Visual Speech Editor project, which laid some of the groundwork for Project VoCo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
8. juli 2012: 1.-divisjonskampen mellom Ull/Kisa og HamKam ble utsatt på bakgrunn av mistanke om resultatmanipulering. Kampen ble omberammet til 18. juli. HamKam vant 1-0.

Norges Fotballforbund (NFF) varslet at det også ville ettergå tips tilknyttet kamper i 2. divisjon. En av disse kampene er Østsiden - Follo, som ble spilt 24. juni, basert på tips fra Follo.

2.-divisjonslaget Asker har også kontaktet NFF om sin bortekamp mot Frigg 24. juni. Asker tapte 1-7. Klubben syntes resultatet var så spesielt at forbundet burde varsles.

Mandag 9. juli 2012 anmeldte NFF saken til politiet og hadde møter med aktuelle klubber.

Generalsekretær i NFF, Kjetil Siem, uttalte at det sannsynligvis er snakk om organisert kriminalitet.

Kulturminister Anniken Huitfeldt (Ap) varslet samme dag at kulturdepartementet sammen med NFF og Norsk Tipping skal sette i gang arbeidet med en nasjonal handlingsplan mot kampfiksing.

11. juli 2012: Oslo-politiet pågrep en Follo-spiller i 20-årene. Han ble siktet for heleri og for å ha mottatt utbytte/penger fra kampfiksing. Han ble senere løslatt.

13. juli 2012: Oslo-politiet gikk til pågripelse av en 23 år gammel Follo-spiller og en 22 år gammel Asker-spiller. Det kom også fram at ytterligere én Follo-spiller var siktet i forbindelse med et vitneavhør tidligere i uken.

26. juli 2012: En tippekommisjonær i Oslo ble siktet i saken.

9. august 2012: Den siktede tippekommisjonæren løslates fra varetekt.

16. oktober 2012: Oslo-politiet opplyser at en ny person er pågrepet og siktet for medvirkning til grov korrupsjon og grovt bedrageri overfor Norsk Tipping. Personen er mistenkt for å ha bidratt til å betale de aktuelle mistenkte/siktede spillerne i saken.

19. oktober 2012: En ny Asker-spiller er siktet for medvirkning til grov korrupsjon, grov utroskap mot egen klubb og medvirkning til grovt bedrageri overfor Norsk Tipping.

3. desember 2012: Oslo-politiet gjennomførte sammen med svensk politi en aksjon mot gamblermiljøet i Sverige. Denne ledet til to nye pågripelser i saken. De pågrepne ble løslatt etter avhør.

11. desember 2012: Kulturminister Hadia Tajik (Ap) legger fram den nasjonale handlingsplanen mot kampfiksing i idretten.

12. desember 2012: Politiet opplyser at to nye personer i Sverige er siktet i saken. Tippekommisjonæren i Oslo er sjekket ut av kampfiksingssaken og siktelsen ble senere frafalt da det ikke ble påvist noe straffbart forhold.

29. september 2014: Oslo Statsadvokatembeter tar ut tiltale mot sju personer i kampfiksingssaken.

29. april 2015: Dom faller i Oslo tingrett. Tre spillere dømmes til fengsel fra 6 til 8 måneder, mens to frifinnes i kampfiksingssaken. En gambler dømmes til fengsel på ett år og seks måneder. Den andre gambleren frifinnes for kampfiksing. Alle de dømte anker på stedet.

18. mai 2015: Påtalemyndigheten anker samtlige dommer fra tingretten.

Kilde: NTB/NRK

# data[].attributes.attachment_link.title
Lydopptak spilt av i retten: - Det er viktig at du holder kjeft

# data[].attributes.attachment_link.description
8. juli 2012: 1.-divisjonskampen mellom Ull/Kisa og HamKam ble utsatt på bakgrunn av mistanke om resultatmanipulering. Kampen ble omberammet til 18. juli. HamKam vant 1-0. Norges Fotballforbund (NFF) varslet at det også ville ettergå tips tilknyttet kamper i 2. divisjon. En av disse kampene er Østsiden - Follo, som ble spilt 24.

# data[].attributes.body
"Journalisten"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Videokamerat fjernet fra bilde. Foto: AP/Skjermdump

Pulitzervinnende frilansfotograf tilknyttet AP endret på Syria-bilde.

Nyhetsbyrået AP melder at de har avsluttet samarbeidet med den meksikanse frilansfotografen Narciso Contreras. Årsaken er fjerning av en kollegas videokamera på et soldatbilde tatt i Syria i september.

Manipuleringen var gjort ved å klone andre deler av bilder og lime disse over videokameraet nederst i høyre.

- Det er helt uakseptabelt med overlegg å fjerne elementer fra bilder, sier visepresident og fotoredaktør Santiago Lyon i AP.

Alvorlig brudd

AP vil også fjerne alle de 494 andre av fotografens bilder fra sitt arkiv. Byrået anser fotofiklingen som et alvorlig brudd på deres etiske retningslinjer, i tillegg til å være en trussel mot deres gode navn og rykte.

- Vi godtar bruk av programvare som tilsvarer vanlig mørkeromsarbeide. Det vil si endring av kontrast og lyssetting. Vi godtar ikke manipulering av virkeligheten der ting legges til, eller takes bort, sier Lyon

Vant pris

Contreras beklager egen feilvurdering, og sier dette er noe han gjerne skulle ha ugjort. Han hevder også at det var en engangshendelse.

I april i fjor vant han, sammen med fire andre fotografer tilknyttet AP, Pulizerpris for nyhetsfoto, med jurybegrunnelsen: Produksjon av minneverdige bilder under ekstremt farlige forhold.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pulitzervinnende frilansfotograf tilknyttet AP endret på Syria-bilde. Nyhetsbyrået AP melder at de har avsluttet samarbeidet med den meksikanse frilansfotografen Narciso Contreras. Årsaken er fjerning av en kollegas videokamera på et soldatbilde tatt i Syria i september. Manipuleringen var gjort ved å klone andre deler av bilder og lime disse over videokameraet nederst i høyre.

# data[].attributes.body
Dagbladet, tydligere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Under kveldens utgave av NRKs nyhetssending Lørdagsrevyen, viste kanalen et bilde tatt av NTB Scanpix-fotograf Audun Braastad i studio før et innslag.

Da han så på sending lørdag kveld, la han merke til at noe var galt. NRK hadde fjernet TV 2-logoen fra en mikrofon på bildet han hadde tatt.

Det melder Nettavisen.

Bildet, som Braastad tok under KrFs landskonferanse på Gardermoen tidligere i dag, ble brukt før et innslag om konferansen. Går man tilbake til originalbildet, ser man klart og tydelig at TV 2-logoen har blitt fjernet.
- Jeg skjønner ikke helt vitsen når det er et dokumentarisk bilde. Det er akkurat som om de vil late som at TV 2 ikke var der. Visuelt sett er det bare en liten detalj som ikke betyr noe, sier frilansfotografen Braastad til Nettavisen.
Legger seg flat Stein Bjøntegård, nyhetsredaktør i NRK, legger seg helt flat og beklager feilen.
- Hva som har skjedd, er ikke godt å si. Det er fjernet en logo fra en mikrofon. Det er bare dumt. Tankeløst og dumt, sier Bjøntegård til Dagbladet.
- Dette vil vi ikke forsøke å forsvare på noen måte. Det er bare tankeløst.
Manipulerte inn overvåkningsbilder Den 19. januar i år gjorde NRKs Dagsrevyen en lignende sak, da de i en nyhetsreportasje om 35-åringen som døde på legevakta i Oslo i 2013.
Artikkelen fortsetter under annonsen NRK brukte frigitte overvåkningsbildene som viste at ambulansepersonell tok kvelertak på 35-åringen, og bildemanipulerte overvåkningsbildene inn i et nytt bilde av legevaktas hovedinngang, uten å si at bildene var manipulert.
Overfor Dagbladet forklarte da NRKs nyhetsdirektør Alexandra Beverfjord at sekvensen ikke burde blitt sendt.
- Denne sekvensen skulle ikke vært sendt. Det er ikke i tråd med de retningslinjer vi har for bildehåndtering i NRK Nyheter. Vi skal også sørge for å få dette tydeliggjort i arkiv-versjonen, sa hun.
Da Dagbladet tar dette opp med Bjøntegård lørdag kveld, forteller han at de to episodene er noe ulike.

- Men uansett kommer vi til å ta opp dette. Sånne ting skal ikke skje, sier nyhetsredaktøren.

- Har fått beklagelse Jan Ove Årsæther, nyhetsredaktør i TV 2, forteller til Dagbladet at han har fått en beklagelse fra NRK for feilen de begikk lørdag kveld. I en tekstmelding til Dagbladet skriver han videre:
"Forøvrig er det uforståelig at det kan skje og jeg forstår heller ikke motivet bak. Med et lite glimt i øyet konstaterer jeg at man fortsatt har veldig god tid i NRK".

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK fjernet TV 2-logo fra bilde vist under Lørdagsrevyen

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Under kveldens utgave av NRKs nyhetssending Lørdagsrevyen, viste kanalen et bilde tatt av NTB Scanpix-fotograf Audun Braastad i studio før et innslag. Da han så på sending lørdag kveld, la han merke til at noe var galt. NRK hadde fjernet TV 2-logoen fra en mikrofon på bildet han hadde tatt.

# data[].attributes.body
VG

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NRK-sjef: Tankeløst og dumt

Den NRK-ansatte sladdet logoen til TV 2 før bildet ble brukt på Dagsrevyen. Nå beklager statskanalen.

Statskanalen har også sendt en unnskyldning direkte til TV 2, men vil ikke svare på om sladdingen får konsekvenser for den som utførte sladdingen.

Årvåkne NRK-seere så noe uvanlig på introduksjonsbildet til saken om KrF-leder Knut Arild Hareide lørdag kveld.
Les også: NRK-ansatte skal på etikkurs!
Mens NRK-mikrofonen i bildet hadde logoen synlig, sto den andre mikrofonen i bildet med hvite felter der mediets logo normalt står.

Paddeflat NRK-sjef

Fotografen som har tatt bildet, NTB Scanpix' frilansfotograf Audun Braastad, reagerte på bildet, og spurte på twitter om NRK hadde manipulert bort logoen.

- Jeg var der for Scanpix og NRK og TV 2 var også der. Jeg gikk inn på mitt eget bilde for å sjekke etterpå, og da var TV 2-logoen der, sier Audun Braastad til Nettavisen, som først omtalte saken.

En ansatt i NRK har rett og slett bildemanipulert bort konkurrentens logo. Nå legger NRKs nyhetsredaktør Stein Bjøntegård seg padde flat:

- Jeg har ikke annet å si enn at dette er tankeløst og dumt. Sånn gjør vi bare ikke, og jeg vet ikke hvilke tanker som går rundt i hodet på noen når man gjør sånn, sier Bjøntegård til VG.

Les også: Så mange seere har TV2 mistet!

- Manipulerer ikke

Han forteller at andre i NRK har sendt en beklagelse på sms til TV 2s nyhetsredaktør Jan Ove Aarsæther.
- Hva slags rutiner har dere for sladding av bilder?
- Vi manipulerer ikke bilder unntatt når det er veldig gode etiske grunner for det, og det vil si at det er noe helt annet enn dette. Dette er ikke en gang sammenlignbart, for sånn som dette gjør vi bare ikke, sier Bjøntegård.
- Vil dette få noen konsekvenser for det som utførte det?
- Det har jeg ingen kommentar til nå, sier Bjøntegård.
Les også: NRK beklager manipulering uten merking.
Årsæther sier at han ikke forstår motivet bak sladdingen.

- Jeg har fått en beklagelse fra NRK og det er fint. Forøvrig er det uforståelig at det kan skje og jeg forstår heller ikke motivet bak. Med et lite glimt i øyet konstaterer jeg at man fortsatt har veldig god tid i NRK, opplyser Årsæther til VG via infomasjonsavdelingen.

-Skjønner ikke vitsen

Fotografen Audun Braastad har også liten forståelse for sladdingen:

- Jeg skjønner ikke helt vitsen når det er et dokumentarisk bilde. Det er akkurat som om de vil late som at TV 2 ikke var der. Visuelt sett er det bare en liten detalj som ikke betyr noe for bildet, sier Braastad til Nettavisen.

Braastad svarte ikke på VGs henvendelse lørdag kveld, men sjefen hans ringte tilbake:

- Våre nyhetsbilder skal ikke manipuleres, og NRK vet hvilke regler som gjelder. Her er det noen som har gjort en feil, det har de beklaget, og da er vi ferdige med saken, sier Jon Eeg, fotosjef i NTB Scanpix.

Her kan du lese mer om

# data[].attributes.attachment_link.description
Den NRK-ansatte sladdet logoen til TV 2 før bildet ble brukt på Dagsrevyen. Nå beklager statskanalen. Statskanalen har også sendt en unnskyldning direkte til TV 2, men vil ikke svare på om sladdingen får konsekvenser for den som utførte sladdingen. Årvåkne NRK-seere så noe uvanlig på introduksjonsbildet til saken om KrF-leder Knut Arild Hareide lørdag kveld.

# data[].attributes.body
Agderposten sak+ kjennelse fra PFU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pressens publiseringsregler

Dette er punkt 4.11 i Vær Varsom-plakaten:

4.11. Vern om det journalistiske fotografiets troverdighet. Bilder som brukes som dokumentasjon må ikke endres slik at de skaper et falskt inntrykk. Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje.

Hele Vær Varsom-plakaten finner du her

Med fem mot to stemmer vedtok Pressens Faglige Utvalg (PFU) torsdag at det omdiskuterte reportasjebildet i Agderposten er brudd på god presseskikk.

Se godt på de to bildene ved siden av. Det ene er etterbehandlet i et fotoredigeringsprogram, det andre ikke. Forandringen er brudd med god presseskikk, slo Pressens Faglige Utvalg, presseorganisasjonenes klageorgan, fast i dag.

Vedtaket kom etter en snau times debatt i utvalget. Opptak av debatten kan du se her.

Flertallet i utvalget, anført av leder og Aftenposten-redaktør Hilde Haugsgjerd, uttrykte støtte til innstillingen, hvor sekretariatet innstilte på en klar fellelse av Agderposten.Etter noen endringer i teksten ble innstillingen vedtatt med fem mot to stemmer.

Prinsipp-sak

- Det er en liten sak og et lite overtramp. Men den er prinsipiell, sa Henrik Syse i debatten. Han representerer allmennheten i utvalget.

Også redaktør Håkon Borud fra Drammens Tidende og TV2-journalist Øyvind Brigg gikk begge inn for å felle Agderposten:

- At du lager en stemning rundt et bilde er noe annet enn å gå inn og illudere en handling som faktisk ikke skjer. Dette bildet lyver. Det skjer ikke der og da, sa Brigg ifølge fagbladet Journalisten.

Borud mente akkurat denne saken ikke nødvendigvis var så viktig i seg selv, men at den likevel har stor prinsipiell verdi.

- Sier vi dette er ok er vi på vei til å gjøre det vi ikke skal gjøre. Det viktigste for meg som redaktør er å verne om det journalistiske fotografiets troverdighet. Og det er bare vi som kan gjøre det. Hvis vi ikke er tydelige sklir det her ut, sa Borud.

"Mer katolsk enn paven"

To av utvalgets sju medlemmer var uenige og tok dissens.

- Det har vært pinlig å være vitne til denne debatten. Dette gjøres hele tiden. Det vet alle som jobber i pressen. Det lages manipulasjoner i forkant. Jeg syns uttalelsen er mer katolsk enn paven, sa utvalgets nestleder, Line Noer Borrevik, som representerer Norsk Journalistlag (NJ).

- Dette er litt skrøning, ikke lyving. Paven har gitt opp for lenge siden. Jeg tuller ikke. Det er reglene som er dumme, mener jeg, sa hun, med referanse til Vær Varsom-plakatens punkt 4.11, som sier at det skal vernes om det journalistiske fotografiets troverdighet.

Borrevik fikk støtte av Eva Sannum, som representerer allmennheten i utvalget.

Bakgrunnen for behandlingen i PFU var en klage fra VG-fotograf Dag Bæverfjord. som mente bildet brøt med punkt 4.11 i Vær varsom-plakaten, som sier at "manipulerte bilder kun kan aksepteres som illustrasjon når det tydelig framgår at det dreier seg om en montasje".

Flere pressefotografer hevder at det trykte bildet feilaktig gir inntrykk av at bussen er i fart.

- Klargjørende

- Det var positivt med en grundig debatt i PFU. Det er klargjørende for vår del, selv om jeg noterer meg at diskusjonen heller ikke i PFU er sort/hvitt. Vi tar avgjørelsen alvorlig og til etteretning. Det har vært en nyttig debatt om temaet, og vi vil presisere kjørereglene for etterbehandling av bilder, sier sjefredaktør Morten Rød i Agderposten.

Klage fra fotograf

Bakgrunnen for behandlingen i PFU var en klage fra VG-fotograf Dag Bæverfjord. Han mener bildet brøt med punkt 4.11 i Vær Varsom-plakaten, som sier at "manipulerte bilder kun kan aksepteres som illustrasjon når det tydelig framgår at det dreier seg om en montasje".

Flere pressefotografer hevder at det trykte bildet feilaktig gir inntrykk av at bussen er i fart.

LES OGSÅ:

LES OGSÅ

Debatten startet etter at bildet var ett i en serie som Agderposten-fotograf Erik Holand vant Sørlandets Pressepris tidligere i år. Bildet var en del av en reportasjeserie om Andreas Raaum (82), som ble utnevnt til Norges eldste lærer, og ukentlig tok buss fra Arendal til Tønsberg for å undervise ved Høgskolen i Vestfold.

Agderposten har avvist klagen, og mener bildet ikke er fotojuks, noe PFU altså var uenige i.

Lederen av juryen i Sørlandets Pressepris, Aftenposten-redaktør Espen Egil Hansen, har

LES OGSÅ

PRESSENS FAGLIGE UTVALG UTTALER:

Klagen gjelder et bilde publisert i en større reportasje i Agderposten, som omhandler en lærer som reiser i timevis for å undervise. Bildet viser læreren, hvilende på bussen, på vei til undervisning. Omgivelsene utenfor bussen er svært utydelige og stripete.

Klager er deskjournalist Dag Bæverfjord. Det vises til at bildet er behandlet i Photoshop, og på en slik måte at god presseskikk er brutt. Slik klager ser det, får leseren et klart inntrykk av at bildet er tatt når bussen er i fart, noe den ikke er. Det vises til kunstige fartseffekter i vinduene. Klager mener bildet er bevisst manipulasjon, men solgt inn til leseren som et autentisk og dokumentarisk reportasjebilde, noe som ifølge klager underbygges gjennom tekstmessige grep. Bildet er falskt og dette er fotojuks, skriver klager. Det vises også til at bildet ikke er merket som montasje. Klager peker mot det prinsipielle ved denne klagen.

Agderposten avviser brudd på god presseskikk. Det hevdes at bildet, i den sammenheng det er publisert, ikke skaper et falskt inntrykk av situasjonen det beskriver: mannen i bussetet. Det vises til at bildet er kraftig etterbehandlet i Photoshop, men at dette ble gjort for å dempe omgivelsene og lede lesernes oppmerksomhet mot det sentrale og journalistiske budskapet i bildet, ikke for å lure leserne til å tro at bussen er i fart. Avisen er mer usikker på om det burde vært merket montasje, men er av den oppfatningen at bildet, i den samlede presentasjonen, ikke fremstår som en montasje som burde vært merket.

Pressens Faglige Utvalg vil innledningsvis peke på at den påklagede publiseringen ikke dreier seg om den type krenkelse som vanligvis utløser en klage til PFU. Det blir derfor ekstra viktig at redaktører, journalister og fotografer selv overvåker at de presseetiske reglene, også på dette området, blir overholdt.

Det påklagede tilfellet gjelder bildets troverdighet. I Vær Varsom-plakatens punkt 4.11 heter det: "Vern om det journalistiske fotografiets troverdighet. Bilder som brukes som dokumentasjon må ikke endres slik at de skaper et falskt inntrykk. Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje."

Utvalget konstaterer at bildet er etterbehandlet, og utvalget er enig med klager i at etterbehandlingen skaper et inntrykk av at bussen er i fart, mens den egentlig står stille. Flertallet i utvalget mener at dette er en endring av bildets innhold som ikke er forenlig med god presseskikk. Uavhengig av hva som er hovedinnholdet i et journalistisk fotografi, eller i en reportasje, mener flertallet i utvalget at endring av innholdselementer som skaper et falskt inntrykk, er uakseptabelt. Unntaket er hvis det fremstår som åpenbart for publikum at bildet er manipulert, noe utvalget mener det ikke gjør i det påklagede tilfellet.

Når det gjelder det journalistiske fotografiet, det vil si fotografiet som dokumentere noe som skjer, mener utvalgets flertall at det verken skal fjernes eller legges til elementer i et slikt bilde. Utvalget mener det handler om fotografiets dokumentasjonsverdi, og at publikum må ha størst mulig tillit til at fotografiet er sannferdig. Overtrampet i dette tilfelle er selvsagt relativt lite, og sett i forhold til det som dokumenteres, uviktig. Men prinsippet er det samme.

Selv ikke en merking av det påklagede bildet, ville etter flertallets mening gjort publiseringen presseetisk akseptabel. Utvalget har tidligere understreket at en eventuell merking uansett ikke opphever kravet om å unngå bildemanipulasjoner som ved første øyekast er egnet til å skape falske inntrykk, slik Vær Varsom-plakatens punkt 4.11 må forstås.

Agderposten har brutt god presseskikk.

Hadi Strømmen Lile, Øyvind Brigg,

Utvalgets mindretall holder fast ved at det nettopp er de presseetiske normene som skiller det journalistiske fotografiet fra alle andre bilder som publiseres i det offentlige rom. Siden det handler om fotografiets dokumentasjonsverdi og publikums tillit til fotografiets sannferdighet, må dette prinsippet i Vær Varsom Plakaten etterstrebes. Hvis et bilde er etterbehandlet, er dette av interesse for publikum. En ryddig rutine vil derfor være å merke bildet som "etterbehandlet" eller "montasje" for å informere leseren.

Med dagens teknologi, både hva gjelder fotograferingsutstyr og mulighetene for digital etterbehandling, mener utvalgets mindretall at det ville være motsetningsfylt å tolke punkt 4.11. dithen at manipuleringer som gjøres i forkant av en eksponering, ved hjelp av utstyr, lys, utsnitt og vinkel, ikke rammes, mens manipulering i etterkant av eksponering er uakseptabelt. Det avgjørende må være det publiserte bildets faktiske innhold, hva det illustrerer og om det fremdeles har den dokumentasjonsverdien et journalistisk fotografi skal ha.

Etter mindretallets mening er det påklagede tilfellet et eksempel hvor endringen av bildets innhold ikke skaper et falskt inntrykk av hendelsene som det journalistiske produktet forteller om, slik det er formulert i Vær Varsom-plakatens punkt 4.11.

Utvalgets mindretall mener at Agderposten ikke har brutt god presseskikk.

Line Noer Borrevik, Eva Sannum

# data[].attributes.attachment_link.description
Pressens publiseringsregler Dette er punkt 4.11 i Vær Varsom-plakaten: 4.11. Vern om det journalistiske fotografiets troverdighet. Bilder som brukes som dokumentasjon må ikke endres slik at de skaper et falskt inntrykk. Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje.

# data[].attributes.body
Dagbladet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Da Sørlandets pressepriser ble utdelt tidligere i høst gikk prisen for "Årets foto" til fotografen Erik Holand fra Agderposten.

I etterkant viste det seg at bildet av den sovende læreren på bussen var manipulert, og bildet ble klaget inn for medienes selvdømmeorgan, Pressens Faglige Utvalg (PFU). Nå er det felt i utvalget.
Bildet er behandlet i Photoshop, og kan gi inntrykk av at bussen kjører i stor fart. I virkeligheten står den stille.
Troverdighet
I pressens Vær Varsom-plakat står det følgende om manipulering av bilder:

- Vern om det journalistiske fotografiets troverdighet. Bilder som brukes som dokumentasjon må ikke endres slik at de skaper et falskt inntrykk. Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje.

Det punktet mener PFU Agderposten ikke har fulgt, og avisa ble i dag felt med fem mot to stemmer, skriver bransjeavisa Journalisten.

Dissens
Selv om bildet ble felt for brudd på god presseskikk tok både nestleder Line Noer Borrevik og representant Eva Sannum ut dissens mot felling av bildet.

- Bussen var i fart, men her bruker de tilfeldigvis et bilde hvor den ikke var i fart. For meg virker det så utrolig uviktig, sa Sannum, ifølge nettstedet Kampanje.

- At bussen står i ro på dette bildet, når den sekunder etter beveger seg, synes jeg er tullete å bruke tid på, sa Borrevik.

Vær Varsom-plakatens punkt 4.11

* Vern om det journalistiske fotografiets troverdighet. Bilder som brukes som dokumentasjon må ikke endres slik at de skaper et falskt inntrykk. Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette prisbelønte bildet viste seg å være manipulert. Nå er det felt i PFU

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Da Sørlandets pressepriser ble utdelt tidligere i høst gikk prisen for "Årets foto" til fotografen Erik Holand fra Agderposten. I etterkant viste det seg at bildet av den sovende læreren på bussen var manipulert, og bildet ble klaget inn for medienes selvdømmeorgan, Pressens Faglige Utvalg (PFU). Nå er det felt i utvalget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kronikk publisert i Fædrelandsvennen 25. november 2013

Det har vært interessant å følge debatten omkring pressefotograf Erik Holands manipulerte bilde av lærer Andreas Raaum på busstur. Holand anklages for å ha endret virkeligheten, mens han selv mener å ha styrket virkelighetsformidlingen gjennom å endre innholdet i bildet.

Etter en del debatt internt i pressen og i mediene skal saken nå opp i Pressens faglige utvalg (PFU). Det har heldigvis VG-fotograf Dag Bæverfjord sørget for. For de fleste er dette noe man egentlig ikke skal være nødt til å diskutere i det hele tatt. Innhold i bilder til pressebruk skal ikke endres. Så enkelt er det.

Holand avviser overfor Fædrelandsvennen (8/11) at han har tuklet med virkeligheten, med den begrunnelse at det er Andreas Raaum som er essensen i bildet. Alt han gjorde var å "dempe lyset fra vinduene slik at det ikke tok oppmerksomheten fra hovedmotivet". Med dette har Holand publisert et bilde og lagt fram argumenter som gjør at man faktisk må ta den debatten som de fleste i pressen mener burde være unødvendig. Men hvorfor er det hele rett og slett så enkelt som at man bare skal la bildeinnholdet være i fred?

Holand selv er ved kjernen i saken når han sier at pressefotografene trenger en god diskusjon om troverdighet (FVN 21/11). Spørsmålet er da hvordan en samfunnsinstitusjon som pressen bygger og opprettholder sin troverdighet. Man kan si at summen av alle journalisters gjerninger utgjør grunnlaget for pressens samlede troverdighet overfor folket, men dette blir lite konkret i seg selv.

Vi trenger noe mer håndfast å forholde oss til, og det er dette håndfaste Holand nå kommer til å stifte bekjentskap med når bildet hans skal opp i PFU. Det er Vær varsom-plakaten (VVP) og pressens egen "domsstol", PFU, som er selve fundamentet for pressens troverdighet.

Punkt 4.11. i VVP slår fast at man særlig verner om det journalistiske fotografiets troverdighet ved å ikke endre dokumentariske bilder slik at de skaper et falskt inntrykk, og videre ved å gjøre tydelig oppmerksom på om innholdet i et bilde er endret. Man kan selvsagt diskutere hva som ligger i begrepet "falskt inntrykk", og det er kanskje her Holand ser en mulighet til å komme seg seirende gjennom behandlingen i PFU. Pressens tolkning og praksis derimot er å la bildets innhold forbli urørt. Det sikrer at man også her har noe helt håndfast å forholde seg til.

I artikkelen i FVN den 8/11 argumenterer Holand med at "skal vi følge tankegangen til kritikerne bør vi kaste alle objektiver som ikke gjengir virkeligheten slik vi ser den med våre egne øyne". Jeg har ingen grunn til å tvile på Holands gode forsetter om sann virkelighetsformidling, men jeg mener igjen at han tar feil.

Det handler nok en gang om det håndfaste vi har å forholde oss til, og objektiver og brennvidder hører inn under dette. Grunnen til at vi i det hele tatt kan bruke fotografier som dokumentasjon er at publikum vet hva et fotografi er, og vet å forholde seg til denne måten å formidle virkelighet på. Holand har rett i at summen av de praktiske og tekniske valg fotografen gjør har betydning for hvordan virkeligheten blir gjengitt i et bilde. Men dette kan ikke være noe argument for at det deretter er greit å endre bildets innhold. Pressefotografen har plikt å gjengi virkeligheten så sannferdig som mulig med den teknologien som er tilgjengelig. Når det er gjort, må det man har igjen av virkelighet tas godt vare på.

Kyndige fotografer ser relativt lett hvilke tekniske valg en annen fotograf har gjort. I dag blir dessuten alle tekniske innstillinger for et bilde lagret i selve bildefilen. "Alle objektiver" som Holand bruker som metafor for den praktiske fotograferingen hører dermed inn under det håndfaste. Vi vet med andre ord hva vi har å forholde oss til. Det har vi ikke lenger når en fotograf begynner å endre innholdet i bildet i ettertid. I bunn og grunn handler hele saken ikke om manipulasjon av bilder, men om manipulasjon av mennesker. Også dette går fram av punkt 4.11. i VVP: "Manipulerte bilder kan bare aksepteres som illustrasjon når det tydelig fremgår at det dreier seg om en montasje." Den som får bildet presentert må være innforstått med hva bildet er ment å være. Som avislesere er vi opplært til å forstå bildene som dokumentariske og lagt fram uten at innholdet i dem har blitt endret. Endrer man bildeinnholdet uten å si ifra, bryter man en uskrevet kontrakt mellom journalist og leser. Leseren blir manipulert, og journalisten presenterer følgelig en løgn.

Det er isolert sett ikke noe galt i å manipulere et bilde. Det hele kommer an på hva det skal brukes til, og ikke minst, hva det blir presentert som. Slik sett bør man ikke stole mer på et bilde enn man stoler på den som viser fram bildet og forteller oss hva det inneholder. Jeg håper det vil være mulig å stole på både Holand og resten av norsk presse i fremtiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kronikk publisert i Fædrelandsvennen 25. november 2013 Det har vært interessant å følge debatten omkring pressefotograf Erik Holands manipulerte bilde av lærer Andreas Raaum på busstur. Holand anklages for å ha endret virkeligheten, mens han selv mener å ha styrket virkelighetsformidlingen gjennom å endre innholdet i bildet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vinner av Sørlandets pressepris for Årets foto. Foto: Erik Holand

Leder for Pressefotografenes klubb mener prisbelønnet bilde er juks.

Fredag ble Sørlandets pressepriser utdelt. Vinner i klassen Årets foto var Erik Holand fra Agderposten. Under prisutdelingen ble det kjent at bildet var behandlet i Photoshop.

- Alle mine bilder er behandlet i Photoshop. I dette bildet har jeg blurret litt i bakgrunnen på vinduene, sier Holand.

Holand bekrefter at bussen sto stille da bildet ble tatt. Efekten av å bruke blur-filteret på vinduene er at det ser ut som den er i fart.

Juks

Leder Sveinung Ystad i Pressefotografene klubb synes denne graden av bildebehandling er problematisk.

- Hovedregelen innen norsk fotojournalistikk at man ikke skal legge til eller fjerne elementer i bilder. Å legge til uskarphet i et bilde, slik fotografen har gjort her, er juks etter min mening. Ikke minst gjør det at et ellers godt bilde mister troverdighet. Her kunne fotografen gjort flere andre grep for å få det uttrykket han ønsket, ved å justere lyshet og kontrast.

Det er ikke selve bruken av bildebehandlingsverktøy Ystad er kritisk til. Justering for å få det bildet man vil ha viser han til at er helt vanlig.

- Alle fotografer bruker photoshop for å ferdigstille sine bilder. Justering av kontrast, lyshet og fargemetning i hele eller deler av bildet for å få det uttrykket man ønsker er helt vanlig. Bildejournalistikk er imidlertid som all annen journalistikk, det handler om troverdighet.

Ingen diskusjon

Juryleder Espen Egil Hansen forteller at juryen ikke hadde informasjon om at bildet var behandlet i forkant av prisutdelingen. Han kan heller ikke huske noen diskusjon rundt den digitale behandlingen av verken vinnerbildet eller de andre nominerte.

- Vi oppfattet dette som en god reportasje, og hadde ikke noen spesiell diskusjon rundt bildebehandlingen. Vi forutsetter at bildene gir en rimelig fremstilling av virkeligheten, og holder en etisk journalistisk standard. Det sentrale i bildet er motivet. Alle bilder i dag er elektronisk behandlet.

Uklare grenser

Noen videre vurdering av vinnerbildet vil han imidlertid ikke gjøre uten å ha det foran seg igjen. Heller ikke leder Liv Ekeberg i Agder journalistlag vil uttale seg om bildet direkte. Hun påpeker også at det ikke står noe i retningslinjene for prisen om bildemanipulering. På generelt grunnlag synes hun derimot det vil være interessant om man kan enes om hvor grensene for nyhets- og reportasjefoto skal gå.

- Behandling er et upresist ord, og det er stor forskjell på å justere skygge og kontrast og det å gjøre en grå himmel blå. Vi trenger en debatt om hvor mye triksing som skal være tillatt før et bilde skal merkes som manipulert. Det handler om den journalistiske troverdigheten.

Erik Holand ønsker også en debatt velkommen. Han er selvsagt uenig i at det er noe problematisk med hans eget bilde, men han mener det er fint at det blir en diskusjon rundt de journalistiske gråsonene. Retorisk spør han: Hva er virkelighet?

- Du endrer ikke en situasjon ved å forsterke og forbedre den. I det øyeblikket vi dirigerer en person til å gjøre noe for å få et bedre bilde, har du derimot forandret virkeligheten. Han satt og lå sånn som på bildet. Det er autentisk. Og så lenge jeg ikke endrer situasjonen, ser jeg ikke at det er problematisk.

Ikke i nyhetsbilder

Han er imidlertid klar på at dette gjelder reportasjefoto. En sjanger der han mener mye handler om å sette folk inn i situasjoner som kan likne på skuespill. Da synes han det er greit å bruke mulighetene i de nye digitale verktøyene til å nærme seg kunstneriske uttrykk.

- Jeg ville ikke gjort dette på et ulykkessted eller i en flyktningleir. Nyhetsbilder tukler jeg ikke med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leder for Pressefotografenes klubb mener prisbelønnet bilde er juks. Fredag ble Sørlandets pressepriser utdelt. Vinner i klassen Årets foto var Erik Holand fra Agderposten. Under prisutdelingen ble det kjent at bildet var behandlet i Photoshop. - Alle mine bilder er behandlet i Photoshop. I dette bildet har jeg blurret litt i bakgrunnen på vinduene, sier Holand.