# data[].attributes.headline
Raportti lasten ja nuorten tutkimuksen etiikka -verkkokyselystä

# data[].attributes.subject
Raportti lasten ja nuorten tutkimuksen etiikka -verkkokyselystä

# data[].attributes.body
Taustatietoa

- 75 vastaajaa, nuoriso- ja lapsuudentutkijoita

- Noin puolet sosiaali- ja kasvatustieteilijöitä, suurin osa väitöskirjavaiheessa

- Tutkijat käyttäneet enemmän laadullisia menetelmiä

Tutkimuksen eettisiin normeihin ja lupiin liittyvät kysymykset

- Neuvottelu suostumuksista ja luvista, suurin osa neuvotellut tutkimuspaikasta (koulu, päiväkoti, sairaanhoitopiiri) vastaavan viranomaisen kanssa

- Suurin osa kysynyt huoltajien suostumuksen (15-16v. asti)

- Hieman yli kolmasosa vastaajista ollut tilanteessa, jossa tutkimuspaikasta vastuussa oleva viranomainen on esittänyt vaatimuksia huoltajien informointiin ja suostumuksiin liittyen

- Harvemmin tutkimuseettiset normit, lupakäytännöt tai hallinnolliset esteet ovat vaikeasti yhteensovitettavissa tutkimusintressien kanssa

- Harvemmin ollaan tilanteessa, jossa huoltajan suostumuksen tai viranomaisen luvan pyytäminen on vaikuttanut tutkimuksen edustavuuteen (huoltajien kirjallisen suostumuksen kerääminen on koettu käytännön kannalta hankalaksi)

- Koulukonteksissa opettajan merkitys suuri mm. vastausprosenttiin

- Yläkouluikäisiä tutkittaessa osallistumismotivaatio ei ole kovin korkealla

- Joskus erityiset kohderyhmät (häirikkölapset yms.) jäävät tutkimusaineiston ulkopuolelle tutkimuspaikan käytäntöjen takia

- Huoltajilla ja viranomaisilla merkittävä asema ns. portinvartijoina

- Lapsiin ja nuoriin kohdistuvassa tutkimuksessa tutkimuslupien saaminen voi osoittautua hankalaksi

Tutkimuseettiset ongelmatilanteet

- lähes 70% kohdannut lasten- ja nuortentutkimuksessa

- Tyypillisiä ongelmia: aineistonkeruumenetelmöt, tutkittavien informointi, suostumuksen saaminen tutkittavan huoltajilta, tutkimustulosten julkaiseminen ja käsittely julkisuudessa, tutkijan ja tutkittavan välinen suhde sekä aineiston analysointi

- Eniten ongelmia on liittynyt 7-18 -vuotiaisiin

- Tutkijan oma asema herättänyt pohdintoja vallankäytön kannalta esim. kaksoisrooli opettaja/tutkija

- Sosiaali- ja kasvatustieteissä eniten ongelmatilanteita

- Useimmissa vastauksissa suurimmat haasteet liittyivät tieteenalasta riippumatta lasten ja nuorten kohteluun täysivaltaisina subjekteina

- Kenen suulla puhutaan? Ovatko vastaukset oikeasti lapsista lähtöisiä?

Tutkimuseettinen koulutus ja tuki

-hieman alle puolet vastaajista saanut koulutusta tai tukea tutkimuseettisiin kysymyksii liittyen lasten ja nuorten parissa

-yleisenä toiveena käytäntöjen selkiyttäminen, selkeän eettisen ohjeistuksen luominen ja tuominen tutkijoiden helposti saatavaksi

# data[].attributes.body
Eläytymismenetelmä

- Eettisesti sensitiivinen

- Vastaajia ei vaadita kirjoittamaan omista kokemuksistaan, vaan kuvitteellisista tilanteista, näkemyksistä ja tapahtumasarjoista

- Huonosti kirjoitettu kehyskertomus-> johdattelee kirjoittamaan tietyllä tavalla tai rajaa näkökulman

# data[].attributes.body
1. Vilppi tieteellisessä toiminnassa
- sepittäminen
- havaintojen vääristely
- plagiointi
- anastaminen

2. Piittaamattomuus hyvästä tieteellisestä käytännöstä
- muiden tutkijoiden vähättely julkaisuissa
- tutkimustulosten tai käytettyjen menetelmien huolimaton ja siten harhaanjohtava raportointi
- tulosten ja tutkimusaineistojen puutteellinen kirjaaminen ja säilyttäminen
- "itsensä plagiointi"
- tiedeyhteisön johtaminen harhaan muulla tavoin

3. Muita vastuuttomia menettelyjä
- tekijyyden manipulointi tai haamukirjoittajan työn hyväksyminen omiin nimiin
- omien tieteellisten ansioiden paisuttelu
- tutkimuksen lähdeluettelon paisuttelu
- toisen tutkijan työn viivyttäminen
- perätön ja ilkivaltainen ilmianto HTK- loukkauksesta
- toisen tutkijan työn muu epäasiallinen vaikeuttaminen
- yleisön harhauttaminen esittämällä harhaanjohtavia tai vääristeleviä tietoja

(Tutkimuseettinen neuvottelukunta 2012)

# data[].attributes.body
- käytännöt koskevat tutkimustoiminnan ohella myös opetusmateriaaleja, kirjallisesti ja suullisesti annettuja lausuntoja, arviointeja, ansio- ja julkaisuluetteloita sekä yhteiskunnallisen vuorovaikutuksen tilanteita

-hyvän tieteellisen käytännön noudattamisesta vastaa pääsääntöisesti jokainen tutkija ja tutkimusryhmän jäsen itse

- yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tulee huolehtia opiskelijoiden perehdyttämisestä hyvään tieteelliseen käytäntöön

(Tutkimuseettinen neuvottelukunta 2012)

# data[].attributes.body
ARVIOIDAAN AINA METODITEOKSIEN POHJALTA REFLEKTOIDEN LÄHDEMERKINNÖIN

# data[].attributes.body
1. Tiedeyhteisön tunnustamat toimintatavat
2. Eettisesti kestävät tiedonhankinta-, tutkimus- ja arviointimenetelmät
3. Muiden tutkijoiden työn kunnioittaminen
4.  Tutkimus etenee kaikissa vaiheissa tieteelliselle tiedolle asetettujen vaatimusten edellyttämällä tavalla
5. Tutkimusluvat ja eettinen ennakkoarviointi
6. Kaikkien osapuolten yhdessä sopimat periaatteet, vastuut ja velvollisuudet
7. Rahoituslähteet ja merkitykselliset sidonnaisuudet ilmoitetaan
8. Tutkija pidättäytyy tilanteista, joissa on esteellinen
9. Hyvää henkilöstö taloushallinto ja tietosuojaa koskevat kysymykset otetaan huomioon

(Tutkimuseettinen neuvottelukunta, 2012)

# data[].attributes.body
- Mengele-tapaukset:
tutkimuksen tiedonhankintaan ja tutkittavien suojaan liittyvät kysymykset
- Manhattan-tapaukset:
viittaavat tutkijan vastuuseen tutkimustulosten sovelluksista
- ihmisiin kohdistuvan tutkimuksen tekeminen edellyttää tutkijalta hyvän tutkimuskäytännön noudattamista (ihmisarvon ja itsemääräämisoikeuden kunnioittaminen)
- Tutkijan asema:
- tutkijan vastuulla on tutkittavien hyvinvointi (ei saa heikentyä tutkimuksen aikana)
- objektiivisuus
- rahoitus ei saa vaikuttaa tutkimuksen tuloksiin
- Reliabiliteetti:
1. reliaabeliuuden arviointi:
missä olosuhteissa jokin metodi on luotettava ja johdonmukainen
2. ajallinen reliaabelius:
tarkoittaa mittausten tai havaintojen pysyvyyttä eri aikoina
3. johdonmukaisuus tuloksissa
- Validiteetti:
- kyse siitä, onko tutkimus pätevä; onko se perusteellisesti tehty, ovatko saadut tulokset ja tehdyt päätelmät "oikeita"
- Pätevyys laadullisessa tutkimuksessa voidaan ymmärtää pikemminkin uskottavuudeksi ja vakuuttavuudeksi
- Reflektointi:
tarkoitetaan oman toiminnan kriittistä analysoimista, kyse on tutkimukselliseen kokovartalopeiliin katsomisesta

# data[].attributes.body
Www.fsd.uta.fi/menetelmaopetus/kvali/index.html

# data[].attributes.body
FENOMENOGRAFIA: keskitytään käsitysten eroavaisuuksien tutkimiseen ilmiöstä.
GROUNDED THEORY: aineistolähtöinen metodi, pytiyään selmittämään ilmiön perustaa ja muodostamaan uutta teoriaa
ETNOGRAFIA: kulttuurin tutkinusta, nimenomaan sisältäpäin
TOIMINTATUTKIMUS: tutkitaan sekä pyritään muuttamaan vallitsevia käytäntöjä, tutkittavat aktiivisia osallisia
TAPAUSTUTKIMUS: tutkitaan yksittäistä tapahtumaa

# data[].attributes.body
-avoin haastattelu
-teemahaastattelu
-strukturoitu ja puolistrukturoitu haastattelu
-ryhmähaastattelu

# data[].attributes.body
-pienet aineistokoot
-aineistolähtöisyys (induktio) korostuu
-analysointi: aineiston lukemista, erittelyä, jäsentelyä, pohtimista >"tolkun" saamista
-laadulliset keruumenetelmät esim. Haastattelut, elämänkerrat, dokumenttien tutkiminen, havainnointi
-narratiivisuus

# data[].attributes.body
tutkimusstrategiat
- Fenomenografia
- Grounded theory
- Etnografia
- Toimintatutkimus
- Tapaustutkimus
- Sosiaalinen konstruktionismi

# data[].attributes.body
- usein induktio (aineistolähtöisyys), ei sulje pois deduktioo

- Elämismaailma tutkiminen keskiös (merkityste tutkiminen)

-Kvalitatiivinen tutkimus sisältää lukuisia erilaisia traditioita, lähestymistapoja ja aineistonkeruu- ja analyysimenetelmiä ihmisen ja hänen elämänsä tutkimiseksi, joten se ei ole minkään tietyn tieteenalan tutkimusote tai vain yhdenlainen tapa tutkia

-Laadullisiksi nimitetyt tutkimukset rakentuvat Töttöä (2004, 9-20) mukaillen 1) aiemmista, tutkittavasta aiheesta tehdyistä tutkimuksista ja muotoilluista teorioista, 2) empiirisistä aineistoista (suurimmaksi osaksi tekstimuotoisia tai sellaiseksi muutettuja aineistoja) sekä 3) tutkijan omasta ajattelusta ja päättelystä

* aineistonkeruumenetelmät; esim. haastattelu, elämäkerrat, kirjeet, havainnointi, päiväkirjat, erilaisten kulttuurituotteiden hyödyntäminen

* tutkittavien näkökulmien huomioiminen; ei kokeellisia asetelmia, naturalismi

* harkinnanvarainen tai teoreettinen otanta; suhteellisen pienet aineistokoot, tutkitaan näytteitä sosiaalisesta todellisuudesta

* aineiston laadullis-induktiivinen analyysi,aineistolähtöisyys, teorian rakentaminen aineistosta käsin (kuitenkin myös teorialähtöisyys ja ns. teoriasidonnainen analyysi), analyysitavat poikkeavat määrällisen tutkimuksen vastaavista,

* hypoteesittomuus; ei lukkoonlyötyjä ennakko-oletuksia tuloksista (vaikka ns. työhypoteeseja useimmiten onkin), analyysin tehtävä ei niinkään ole hypoteesien todentaminen vaan pikemminkin niiden keksiminen

* tutkimuksen tyylilaji ja tulosten esitystapa, ei tiukkaa formaattia raportoinnista, kerronnallisuus, luovatkin ratkaisut mahdollisia

* tutkijan asema ,valintojen vapaus, mielikuvitus, subjektiivisuus

* narratiivisuus (, narratiivi); aineistojen tarinallisuus (kertomusmuotoisuus) tyypillistä

-Laadullisessa tutkimuksessa puhutaan usein hypoteesittomuudesta, joka tarkoittaa sitä, ettei tutkijalla ole vankkoja ennakko-oletuksia esimerkiksi tutkimuksen tuloksista – hän ei lähde testaamaan jotakin tiettyä teoriaa ja sen toimivuutta otoksessa.

-objektiivisuus

-eettiset kysymykset

# data[].attributes.body
-fenomenografia
-grounded theory
-etnografia
-toimintatutkimus
-tapaustutkimus

# data[].attributes.body
- Piilohavainnointi
- Havainnointi ilman osallistumista
- Osallistuva havainnointi

# data[].attributes.body
-ongelman ja aineiston rajaaminen
-oma persoona -> vuorovaikutus esim. Haastatteluissa
-arvosidonnaisuus ja eettiset kysymykset
-aineiston analysointivaiheessa tietyt asiat nousevat pintaan
-lukijan huomioiminen tutkimusta kirjoitettaessa, esim. Tapaustutkimus
-hypoteesittömyys

# data[].attributes.body
-osallistuva havainnointi
-subjektiivisuus
-ilmiöiden ymmärtäminen ja selittäminen
-aineiston laadullis-induktiivinen analyysi
-tutkimussuunnitelma elää tutkimushankkeen mukana
-tutkittavien osallistuvuus
-tapausten pieni määrä
-aineistolähtöinen analyysi

# data[].attributes.headline
KVALITATIIVISEN TUTKIMUKSEN YLEISPIIRTEET Kvalitatiivisen aineiston analyysi ja tulkinta : Klaus Mäkelän kirja (1992)    - Henkilökohtaisten kokemuksien ja tunteiden ymmärtäminen => syvemmän ymmärryksen saavuttaminen    - Uuden teorian luominen     * Intuitio ja analyysi         - Narratiivinen tutkimus (omaelämäkerrat, kertomukset )    - Haastattelu, ryhmähaastattelu, keskustelun tutkimus, diskurssianalyysi (tekstin ja puheen analyysi) vrt. nykyisin käytössä some, netti jne., puheen tutkimus          - Sosiologiseen teoriaan pohjautuva tutkimus  =>      *pyritään ymmärtämään toiminnan mieltä, joka ei käytä merkitysjärjestelmän kieltä    * empiirinen sosiaalitutkimus : tutkitaan sosiaalista toimintaa     *sosiologinen Kulttuuritutkimus : tutkitaan ihmisiä ja kulttuureita 

# data[].attributes.subject
KVALITATIIVISEN TUTKIMUKSEN YLEISPIIRTEET Kvalitatiivisen aineiston analyysi ja tulkinta : Klaus Mäkelän kirja (1992)    - Henkilökohtaisten kokemuksien ja tunteiden ymmärtäminen => syvemmän ymmärryksen saavuttaminen    - Uuden teorian luominen     * Intuitio ja analyysi         - Narratiivinen tutkimus (omaelämäkerrat, kertomukset )    - Haastattelu, ryhmähaastattelu, keskustelun tutkimus, diskurssianalyysi (tekstin ja puheen analyysi) vrt. nykyisin käytössä some, netti jne., puheen tutkimus          - Sosiologiseen teoriaan pohjautuva tutkimus  =>      *pyritään ymmärtämään toiminnan mieltä, joka ei käytä merkitysjärjestelmän kieltä    * empiirinen sosiaalitutkimus : tutkitaan sosiaalista toimintaa     *sosiologinen Kulttuuritutkimus : tutkitaan ihmisiä ja kulttuureita 

# data[].attributes.body
- Elämismaaliman tutkiminen
- Merkitykset
- Aineistolähtöisyys

# data[].attributes.body
Mahdollistaa erillaisuuden ja monentyyppiset ratkaisut