# data[].attributes.body
Nuoroda: https://docs.google.com/forms/d/1EdQ3sHKOGT0RF2Q2PACkui9QQCSN-7kndtWslifS1Jc/edit?usp=drive_web

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Месопотамија

# data[].attributes.attachment_link.description
Sukūriau šį vaizdo įrašą naudodamas (-a) „YouTube" vaizdo įrašų redagavimo priemonę (http://www.youtube.com/editor)

# data[].attributes.body
Video nuoroda: https://www.youtube.com/watch?v=fclRXp5Dgy0

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Коста Абрашевић

# data[].attributes.attachment_link.title
Месопотамија

# data[].attributes.body
Dabartiniams mokslininkams šumerų pavadinimas žinomas iš vėlesnio akadų kalbos pavadinimo šumerû. Šio pavadinimo variantai yra Shinar (hebrajų kalba), Sngr (egiptiečių kalba), ir Šanhar(a) (hetitų kalba). Patys šumerai regioną rašė žodžiu ki-en-ĝir, kurio apytikrė reikšmė buvo „civilizuotų valdovų žemė“. Save jie vadino žodžiu ùĝ saĝ gíg-ga (apytikrė reikšmė „juodagalvių tauta“).

Po Šumerų civilizacijos žlugimo, nuo II tūkst. pr. m. e. regionas buvo vadinamas tiesiog Kengi („žemė“) arba Kengi Sumer („šumerų žemė“). Jis dar mokslininkams žinomas kaip pietinė Babilonija.

# data[].attributes.body
Šumero regionas užėmė dalį Pietinės Mesopotamijos ir apėmė dviejų pagrindinių Mesopotamijos upių (Tigro ir Eufrato) žemupius. Pietuose regionas turėjo priėjimą prie Persijos įlankos, kuri tuo metu buvo gerokai didesnė: dabartinė Basros gubernija (antikinė Chaldėja) yra naujai atsiradusi žemė, kurios nebuvo šumerų laikais. Taigi, Ūras,Eridu ir Lagašas buvo uostai. Tuo metu abi upės dar nebuvo susiliejusios į vieną, t. y. į Šat al Arabą.

Rytuose Šumeras siekėsi su kita to meto civilizacija – Elamu, o vakaruose regioną uždarė nederlinga Sirijos dykuma, kuri skyrė nuo Egipto ir Sirijos. Šiaurinė Šumero riba nėra aiškiai apibrėžta, tačiau ties Siparo miestu, kur Tigras ir Eufratas priartėja vienas prie kito, prasidėjo mažiau derlingos žemės, ten stovėjo pagrindinis semitų miestas Akadas Šumerų šis šiaurinis regionas dar buvo vadinamas Urru.

Dauguma šumerų gyvenviečių koncentravosi tarp abiejų upių, kur buvo geriausios sąlygos žemdirbystei ir irigacijai. Vos keletas gyvenviečių buvo šiauriau Tigro (Larakas,Akšakas, Ešnuna) ir piečiau Eufrato (Eridu ir Ūras).

Teksto nuoroda: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umeras, paveikslėlio: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Cities_of_Sumer_%28en%29.svg/220px-Cities_of_Sumer_%28en%29.svg.png

# data[].attributes.headline
Dinastinis laikotarpis (2900–2334 pr. m. e.)

# data[].attributes.subject
Dinastinis laikotarpis (2900–2334 pr. m. e.)

# data[].attributes.body
Po tvano Šumerų civilizacija pasiekė didžiausią klestėjimą, klasikinį laikotarpį. Šumerų civilizacija buvo miestų civilizacija. Ją kūrė keliolika miestų-valstybių, glaudžiai susijusių prekybiniais, ideologiniais, politiniais ryšiais. Nipūras buvo seniausias religinis ir kultūrinis centras. Jame stovėjo dievo Enlilio šventykla. Nuo klajoklių šumerai gyvenvietes tvėrė nedegtų plytų sienomis.

Apie politinę dinastinio laikotarpio istoriją pasakoja Šumero karalių sąrašas, kuris pateikia žinias apie daugelio svarbiausių miestų valdovų dinastijas. Pirmasis istoriškai patvirtintas jo valdovas buvo Enmebaragesis, kuris gyveno apie 2600 m. pr. m. e. ir buvo Kišo ensis. Sąraše pažymima, kad valdžia nuolat buvo perduodama iš vieno miesto į kitą, taip tarsi suponuojant idėją, jog Šumere visą laiką viešpatavo vienas ar kitas miestas, kaip pagrindinis hegemonas, ir kad dėl tos hegemonijos buvo nuolat kovojama. Šiuo metu manoma, kad sąrašas pateikia paraleliai valdžiusių dinastijų sąrašus, o dėl hegemonijos egzistavimo bei jos perdavimo yra abejojama.

Vėlyvuoju dinastiniu laikotarpiu bandymai suvienyti Šumerą iš tiesų buvo. Vienas jų – Umos miesto ensio Lugalzagesio trumpai sukurta „Umos imperija“, konsolidavusi daugumą šumerų miestų apie XXIV a. pr. m. e.

Teksto nuoroda: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umeras, paveikslėlio: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Umma2350.PNG/220px-Umma2350.PNG

# data[].attributes.body
Galutinai Šumerą suvienijo išorinė jėga, ir tai buvo akadai, gyvenę į šiaurę nuo Šumero ir turėję centralizuotą valstybę su sostine Akade. XXIV a. pr. m. e. jų valdovas Sargonas nuvertė Lugalzagesį ir nukariavo Šumerą, sukurdamas Akado imperiją. Žinomi semitai akadų valdovai, kurie greitai perėmė Šumero kultūrinius pasiekimus, tačiau gana sparčiai semitizavo vietos gyventojus.
Manoma, kad vėlyvuoju akadų valdymo laikotarpiu Šumero periferijose įsigalėjo naujos dinastijos. Pietiniame Šumere į valdžią atėjo Urukas (IV Uruko dinastija), kitur – Lagašas (II Lagašo dinastija).

Teksto nuoroda: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umeras, paveikslėlio: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Orientmitja2300aC.png/220px-Orientmitja2300aC.png

# data[].attributes.body
XXI a. pr. m. e. gutijus išvijo ir Šumerą suvienijo Uruko valdytojas Utuhengalas (V Uruko dinastija), kuris trumpam padarė Uruką Šumero sostine. Tačiau labai greitai valdžią iš jo paveržė Ūro valdytojas Urnamu. Jis įkūrė taip vadinamąją III Ūro dinastiją, kuri valdė visą Šumerą iki civilizacijos pabaigos. Ūro viešpatavimo laikais Šumeras patyrė kultūrinį renesansą: atgaivinta šumerų kalba, senieji papročiai, institucijos. Nepaisant to, atrodo, ir tuometinė diduomenė, ir paprasti gyventojai toliau buvo veikiami semitizacijos, o šumerų kalba nyko iš kasdieninio gyvenimo.

Ūro dinastijos valdovai susidūrė su išorine grėsme: į Šumerą migravo klajokliai semitai iš vakarinių dykumų – amoritai. Nors valdovai bandė statyti gynybines sienas, amoritai ir toliau siaubė vakarines ir šiaurines periferijas. Kelete nereikšmingų šumerų gyvenviečių (Ešnūnoje, Isine, Babilone) jie įkūrė savo dinastijas ir iš čia plėtė teritorijas. Galiausiai Šumerą pasidalino keturios amoritų karalystės, ir Ūro dinastija buvo nuversta. Tai žymėjo Šumero civilizacijos pabaigą.

Teksto nuoroda: https://lt.wikipedia.org/wiki/%C5%A0umeras, paveikslėlio: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Ur_III.svg/220px-Ur_III.svg.png

# data[].attributes.body
http://versijos.lt/sumerai-civilizacija-is-niekur/

# data[].attributes.body
Paveikslėlio nuoroda: http://www.dykai.lt/fun/content/2010/11/27/shumerai/molio-lentele.gif

# data[].attributes.body
Paveikslėlio nuoroda: https://encrypted-tbn3.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcRh91a5yDRzWUBZS3dufxGmH83_ERX3JdfxefDnzweObBBWVaNzxJ38SA

# data[].attributes.body
1. Pirmus tris- keturis metus buvo mokama rašyti dantiraščiu.
2. Vėliau buvo perašomi ilgi literatūriniai kūriniai.

# data[].attributes.body
1. Pirmasis šumerų valdovas buvo Etana.
2. Nipūras buvo seniausias dvyliko nomų religinis ir kultūrinis centras.

# data[].attributes.body
Šumeras- akadų kalba reiškia „kultūros šalis“. Taip tauta vadinta „juodagalviais“.

# data[].attributes.body
Šumerų mokyklos- pirmosios mokyklos istorijoje. Jos vadinamos- lentelių namais.

# data[].attributes.body
1. Mokėjo kelti laipsniu.
2. Mokėjo atlikti 4 matematinius veiksmus.
3. Naudojo daugiaženklius skaičius.
4. Rėmėsi šešiasdešimtaine sistema.

# data[].attributes.body
Lentelių namų struktūra:
1. Lentelių namų tėvas- direktorius.
2. Didysis brolis- mokytojas.
3. Rykštės meistras prižiūrėdavo drausmę.
4. Lentelės sūnus- mokinys.